27 



Fusulinidae Moeller. Skofapka vapenita, porovita, podoby 

 vretenovite, slozena soumerne z cetnych zavitu, z nichz na povrchu 

 videt jen poslednf. Zavity deleny pfickami z celistve hmoty 

 v hlavnf a druhotne komurky. Fusulina Fischer, vfetenovita sko- 

 fapka z cetnych zavitu, bez chodeb. Velmi hojny rod pro karbon 

 vyznacny a jeste v permu se vyskytujici. (F. cylindrica) Fusidi- 

 nella Moller, podobny rod, ale se stenami celistvymi aneb i pisci- 

 tymi ; karbon. Schzvagerina Moller skofapka kulovita, podobna 

 r. Fusulina. V komurkach na dne nizke pffcky v podobe hfe- 

 binku a usti slozite; karbon a perm. 



Numulitidae Carpenter. Skofapka vapenita, porovita, casto 

 znacnych rozmeru. Cetne komurky ve spiralnych carach, aneb 

 v soustfednych kruzfch. Pfidavna hmota i soustava chodeb 

 obycejne vyvinuty, Aixhaediscus Brady, rozdeleni v komurky ne- 

 pravidelne, pfidavna hmota i chodby schazeji; karbon. Ampliiste- 

 gina d'Orb. skofapka cockovita, na jedne strane vypouklej§i, ze 

 zavitu do spiraly vinutych, ktere Cetnymi pfickami bez chodeb 

 jsou v komurky rozdeleny. Na pisteli knofiikovita nadufenina 

 pfidavne hmoty, jakoz i na kylu vsech zavitu ; tertier-recentni. 

 V tfetihorni panvi videnske A. Haneri velmi hojny. Operadina 

 d'Orb. skofapka ze 2 — 6 zavitu rychle se sir icich ; soustava chodeb 

 velmi vyvinuta, provazec hfbetni slozity. Rovnez i hmota pfidavna 

 tvofi cetne cepy a v kylu pruh ; kfida-recentni. Heterostegina 

 d'Orb. ponekud podobny rodu pfedeslemu. Trny z pficek vy- 

 bihajici deli komurky druhotne; tertier-recentni. Polystomella d'Orb. 

 Cockovita skofapka na povrchu bohate ozdobena zebry casto 

 ozubenymi. Pistel kryt pfidavnou hmotou s druhotnymi chodbami. 

 Soustava chodeb slozita; kfida-recentni. Nonionina d'Orb. Podobny 

 pfedeslemu rodu, ale skofapky na povrchu lyse ; kfida-recentni. 

 Numulites Lam. (obr. 17. a 18.). Skofapky cockovite, nekdy az 

 6 cm v prumeru (N. gizeliensis), z cetnych zavitu do spiraly vinu- 

 tych, ktere bud' se kryji (podrod Nwiivuilind) aneb nikoliv (podrod 

 Assilind). Pficky jednoho zavitu tvofi na zavitu pfedeSlem ne- 

 pravidelne vybezky (Septalverlangerungen). Soustava chodeb slo- 

 zita, z provazce hfbetniho vynikaji chodby do pficek. Pfidavna 

 hmota (nekdy velmi jemne poresni) tvofi hfeby do vnitf vnikajici. 

 Die vybezku pfickovych rozvrhuje se podrod Nummultna v sim- 

 plices a reticulatae. V eocenu velmi hojny rod buduje po vsem 

 svete nummulitovy vapenec. Zvlaste v eocenu nektere vapence plnf 



