28 



N. distans, Lucasamts, perforatum a j. .V. Ciiminghi dosud zije. 

 Orbitoides d'Orb. Skofapka tercovita, na pfsteli s hfebem pfidavne 

 hmoty. Komurky jsou v kruzich soustfednych a jsou provazeny 

 2 radami druhotnych komurek mensich. Na povrchu pfidavna 

 hmota tvofi hfeby a listy, hieby ty spojujfci a take chodby jsou 

 vyvinuty ; kfida-tertier. (V nynejsich mofich pfibuzny Cycloclypeus.) 

 V prahornich vapencich Ameriky a Evropy uvadely se shluky 

 nazvane Eozoon neb Archaeosphaerina jakozto nejstarsi dirkonozec. 

 Die vyzkumii nekterych pfirodozpytcu (M obi us, Rowney a j.)., 

 zda se vsak puvod tvaru toho byti nerostny. 



0g& MSSr M 



Obr 17. Xuinimdina perforata d'Orb. z eo- 

 cenu uherskeho, priifez 20krat zv. (Orig.) 



% 



Obr 18 Nnmmithna numu- 



laria. d'Orb. A pohled na 



vnejsek, B prurez. Eocen 



(Nicholson). 



Zkamenelych dirkonozcu znamo na 1300 druhu, z nichz ne- 

 ktere vyznacuji se znacnym trvanim, jine pak vykazuji velmi cetne 

 pfechody, tak ze pojem druhu u tohoto kmene zivocisneho nad 

 jine jest neurcitym. 



Nezfetelne zbytky byly uvadeny jiz z kambria*); s jistotou 

 znamy jsou v siluru ruskem a skotskem. Devon rovnez chova 

 nekolik necetnych zbytku. V karbonu pojednou objevuje se bohata 

 zvifena tvaru slozitych, z nichz nektere plni cele vrstvy. V permu 

 udrzuje se nekolik rodu z utvaru pfedesleho pochodiefch. Trias, 

 vyjimaje alpsky, vseobecne jest chudy na skofapky dirkonozcu. 

 V jurskem i kfidovem utvaru nalezame stopy hlubinnych hlenu 



*) M. Chapman, Quarterly Journal geolog. Soc. 1900 



