29 



a velike mnozstvi rodu a druhu. Nejvetsiho rozkvetu dosahuji 

 dirkonozci v tfetihorach, ve kterych nektere vrstvy temef zcela 

 sestavaji ze skofapek jistych druhu. Mladsi tfetihoiy nelisf se temef 

 od zvffeny mofi nynejsich. 



Rad Radiolaria. Mfizovci. 



E. Haeckel, Die R. ] 862 



R. D. Rust, Palaeontographica, sv. XXXI. 1885, sv. XXXIV. 

 1888 a sv. XXXVIII. 1892. 



E. Haeckel, Report on the R. collected by Challenger, 1887. 



F. Dreyer, Jenaische Zeitschr. f. Naturw. sv. XXIV., 1890. 

 L. Cayeux, Bulletin geolog. Societe de France, 1894. 



G. J. Hinde, Quarterly Journal geolog Society, sv. LI. 1899. 



Kofenonozci mofsti, jichz protoplasma kozovitou membranou 

 rozdeleno ve 2 casti : stfedni banovou (intrakapsularni) a vnejsi 

 mimobanovou (extrakapsularni), kteraz poslednejsi vysila jemna 

 a kofenovite rozvetvena pseudopodia. Obycejne vylucujf pevnou 

 kostru bud' mimo ban, bud' v podobe ostnu ban protkavajfcich 

 a az do stfedu vnikajicfch. Tato kostra jest slozena bud" z orga- 

 nicke latky acanthinu, aneb z beztvare kyseliny kfemicite, jest 

 velmi uhledna, matematicky pfesne budovana a pfedcf svou pravi- 

 delnosti schranky vsech ostatnich dosud znamych zvifat. Kostra 

 sklada se bud' z ojedinelych, celistvych aneb dutych tramecku, 

 volne jen spolu spojenych, aneb jest to souvisla, pevna, kulovita 

 neb vejcita schranka pfejemnou mfizovinou vybudovana. V tom 

 pfipade prochazeji casto jednotlive mohutnejsf ostny schrankou 

 az do stfedu. Ostny ty jsou pravidelne die zakona Miillerova se- 

 staveny; byva jich 20 a mezi obema temi poly schranky, ktere 

 nemaji silneho ostnu, klade se 5 fad, z nichz kazda cita 4 trny 

 soumerne rozestavene. Pokud se vnejsiho tvaru kostry tyce, tu 

 sestava z jedineho neb dvojiteho prstence (tvar stefldovy), z jedine 

 neb vice koulf do sebe vlozenych (sfaeroidovy), ze zvonce pro- 

 dlouzeneho a po jedne strane otevfeneho (cyrtoidovy), tak ze 

 oba poly schranek jsou sobe nestejne (monaxonf), kdezto sfae- 

 roidovy a i nasledujicf tvar jest homaxoni; ze dvou tercovitych 

 k sobe spojenych ploSek (discoidovy), aneb konecne z bane vej- 

 Cite, obdane sirokym lemern, ktery ma strukturu pletiva houboveho 

 (spongoidovy tvar). 



