36 



2. ctyrose, tetraxoni (obr. 25.), se 4 stejnymirameny (cladi). Pravi- 

 delny tvar ctyrosovy (caltrop) pomenuje se tim, ze jedno rameno 

 se prodluzuje; tak povstava trojzub (triaen) ; zakrnela ramena 

 tehoz nekdy se rozdvojuji (dichotriaen), i ve 3, i vice vetvf roz- 

 deluji (trichotriaen, phyllotriaen); prodlouzene rameno nekdy zase 

 zakrnuje (symphyllotriaen). Nekdy schazf v caltropu jedno rameno 

 vubec (tripod) a zbyla jsou v jedne ploSe (triod); jindy pro- 

 dlouzene rameno (rhabdom) na konci svem se mirne rozvetvuje 

 (amfitriaen), aneb v cetne vetvice rozdeluje (Candelaber), Nektere 

 nepravidelne jehlice Lithistid vykladaji se za nepravidelny tetraxon 

 (desmom), ktery povstal na zaklade bud' ctyroseho typu (tetra- 



Obr. 24. Jehlice monaxoni. 

 (Orig.) 



Obr. 25 Jehlice tetraxoni. a) caltrop, b), c) triaen, 

 d) dichotriaen. (Orig.) 



crepidni), aneb jednooseho (monocrepidni). Pravidelnemu caltropu 

 nejvice se pfiblizuji jehlice Tetracladin se 4 cladisky na konci 

 rozcefenymi (tetraclon). Nekdy byva jeden cladisk jinak vytvofen 

 neZ ostatni (trider), byva na pf. rozvetven (monolofni tetraclon), 

 jindy byvaji rozvetvena 2 ramena (dilofni tetraclon), jindy konecne 

 3 (dichotrider). Jehlice Anomocladin, je-li jednoducha, sluje enno- 

 moclon, sestava-li ze 2 uzlu, didymoclon. Nektere jehlice Mega- 

 morin jsou velke, malo rozvetvene a hladke (rhabdoclon), jine, 

 Rhizomorin jsou male a po vsem povrchu trnite (rhizoclon). 



3. jehlice sestiosove (hexactin aneb triaxoni, obr. 26.), jichz 

 ramena postavena jsou jako osy pravidelneho osmistenu. Nektera 

 ramena mohou zakrneti a povstavaji tim pentakt, tetrakt, triakt, 

 diakt a konecne monakt. Nekdy rameno hlavni osy jinak jest vytvo- 



