37 



feno, nadufeninou ozdobeno (sphaerohexactin), cetnymi trny po- 

 kryto (pinulhexactin), v desku rozsffeno (discohexactin) a pod. 



Stfedobod jehlice cili uzel, ve kterem se ramena schazeji 

 jest bud' piny, aneb duty (lychnisk). V torn pfipade jest na mfste 

 uzlu prazdny prostor, ktery jest omezen tramecky od jedno- 

 tlivycb ramen k druhym vychazejicimi a jako hrany osmistenu 

 polozenymi. Uprostfed takoveho duteho uzlu prochazeji kfizem 

 chodby osove ve zvlastnich tenkych rourkach. Microsclery jsou 

 velmi cetne a uhledne, nez velmi zffdka byvaji ve zkamenelych 

 houbach zachovany. Mfvaji podobu pismene S siginaspir), neb 

 maji ramena radialne polozena (aster), praviclelne (euaster), aneb 

 nepravidelne tak, ze jedno jest 

 prodlouzeno a zahnuto (strept- 

 aster). Byvajf sestiramenne a jed- 

 no neb vice ramen jest rozvetveno 

 (tylhexaster, oxyhexaster). Dale 

 byvaji jehlicky kulovite, ledvinite, 

 na povrhu trnite (steraster) a j. 



4. mnohoose jehlice (heteract) 

 maji ruzny pocet ramen (na pf. 

 8 octact, neb az 30 heteract), 

 z nichz 2 jsou v hlavni ose. 



Vapenite jehlice byvaji mo- 

 naxoni, jednoduche, na obou 

 koncich pfispicatele (dor), nebo 

 trojramenne (triod, tripod, ortho- 



triod a j.), nekdy jedno rameno schazf (diactin). U zkamenelych 

 hub casto jsou jehlice tyto ve vlaknech, puvodne bezpochyby 

 rohovitych, ulozeny. 



Kfemicite jehlice spojuji se spolu casto v kostru tim, ze 

 jehlice volne k sobe se pfipojuji, aneb pevne pfilehajf az se i spolu 

 spajeji. 



Rozmnozovani jest bud' pohlavni aneb nepohlavni Pfi prvem 

 uchovavaji se produkty pohlavnich zlaz ve zvlastnich schrankach,*) 

 vajicko oplozene opousti schranku a po pravidelnem deleni pro- 

 menuje se v gastrulu, ktera vychazi osculem. 



Obr. 26. Pyritonema excehum'Poi Hexactiny 

 ze siluru ceskeho 16krat zv. (Original.) 



*) Pocta, Le developpement des Eponges fossiles. Archiv slave de 

 Biologie, 1886. 



