38 



Bezpohlavnf rozmnozovani deje se puky, zffdka delenim 

 (fissio). 



Az na jedinou celed' (Spongillidae) jsou houby obyvateli mofi 

 a ziji zde poblize bfehu, sestupujf vsak take do hloubek znacnych. 



Zkamenele byly od davna znamy a popisovany die tvaru 

 vnejsiho. Staff spisovatele, jako Bauhinus r. 1598, Luidius 

 r. 1699, Scheuchzer, Knorr a Walch povazovali je dilem 

 za rostliny, dilem za »zoophyty«„ Podrobneji je zkoumali Guet- 

 tard r. 1768 — 86, Parkinson, Lamouroux a Mantellna 

 pocatku XIX. stoleti a kladli je do pfibuzenstva lackovcu, Alcyo- 

 narii. Gold fuss, Michelin a Blainville poukazovali na 

 podobu, jakou maji se zijicimi houbami rohovymi. Pozdejsi jako 

 Geinitz, Quenstedt, Reuss, Romer a j. podobne meli 

 zfetel jen na vnejSi podobu. Toulmin Smith r. 1848 zkoumal 

 podrobne rod Ventriculites, nalezl a popsal kostru, na jejimz za- 

 klade kladl rod uvedenv do pfibuzenstva mechovek. D'Orbigny 

 a po nem Etallon a Fromentel domnivali se, ze zkamenele 

 houby mely kostru vapenitou a odloucili tudfz vsecky zkamenele 

 od zijici'ch do zvlastnf skupiny Petrospongiae, neb Spongitaria. 

 Teprve Carter a Sollas popsali jehlice a kostru nekterych 

 tvaru a Zittel na zaklade noveho pfepracovani v§ech dosud 

 znamych rodu navrhl soustavu novou. Jeho nasledovali Poet a, 

 Hind e, R au ff a j. 



Die hmoty tvrdych casti mozno rozdeliti houby: 



1. Myxospongiae, ktere nemajf vubec tvrdych castek. 



2. Ceratospongiae, houby rohovite, ktere se nezachovaly. 

 Zkameneliny jako Spongites Gein., Achilleum Reuss., Paramudra 

 Buckl. a j., ktere dfive sem byly kladeny, bud'to jsou litvary 

 neustrojne aneb blfze neurcitelr.e. 



3. Silicispongiae s jehlicemi kfemicitymi. 



4. Calcispongiae s jehlicemi vapenitymi. 



Skupina Silicispongiae. Marschall. 



V mesodermu jsou vylouceny kfemicite castky, ktere bud' 

 volne lezi, bud' do vlaken rohovitych se ukladaji, aneb spojeny 

 kostru buduji. 



