39 



Rad Monactinellida. Zittel. 



Jehlice monaxonf (viz obr. 24.), jedin6ho neb nekolika malo 

 typii, bud volne, bud' do rohovych vlaken ulozene. Ziji jednak 

 v mofi jednak ve vode sladke a jsou v nynejsi zvifene velmi 

 hojny. Climacospongia Hinde rhabdy jsou ulozeny do podelnych 

 fad, ktere pficnymi jehlicemi jsou spojeny; silur. Clioua Grant. 

 (Vioa) chova vyznacne tylostyly a vrta do skofapek chodby ; 

 jura-rec. C. Conybeari v kfide. Opetionella Zitt. jehlice dlouhe 

 az 1 cm ; jura. Scoliorhaphis Zitt. jehlice obloukovite zahnute; 

 kffda. Reniera Schmidt jehlicky obycejne male, jednoduche ; karbon- 

 rec. V ceske kfide R. bohemica, Zitteli. Axinclla, Haplistion Hinde ; 

 karbon. 



Rad Tetractinellida. Marschall. 



Jehlicky tetraxonf, (viz obr. 25.) obycejne caltropy a triaeny, 

 volne ulozeny a mezi temi rhabdy jednoduche a jehlice kulovite. 

 Pocinaji jiz v karbonu. Gcodia Lam. tvofi tvary hlfzovite a miva 

 jehlice pravidelne do vrstev sefadene. V bfezenskych vrstvach 

 nasich G. gigantea. Stelleta Schmidt; jura-rec. OphirapJiidites 

 Carter, telo prodlouzeno z jehlic jednoosych, mezi nimiz nepra- 

 videlne triaeny. Tethyopsis Zitt. podobny tvar, kura slozena 

 ztriaenu; kffda. Dalsf rody jsou Pachastrella, P. Carteri v kfide, 

 Caminuk Schmidt, Tethya Bow., Pachaena Soil, vesmes kfida-rec. 



Rad Lithistida. Schmidt. 



Jehlice typu tetraxoniho jst.u bud' na vsem povrchu trnite, 

 bud' na koncfch ramen v kratke vetve hojne roztfepeny. Temito dily 

 (zygoma) spojuji se spolu a spojeni to (zygosa) ma za vysledek 

 tu pevnejSf, tu chatrnejsi kostru. Jehlice jsou bud' tetraclony, bud' 

 enuomoclony, bud' rhabdoclony, bud' megaclony aneb desmomy 

 a mezi temi byvaji i typy monaxonf. Mimo ty jsou cetne mikro- 

 sclery ruzne podoby. Vnejsi tvar hub sem slusicich jest velmi 

 ruzny ; houba pfiseda stvolem aneb pfimo telem, ktere byva tlusto- 

 stenne a proto i soustava chodeb slozita a velmi ruzna. 



Podfad Tetracladina Zittel 



Zakladni tvar jehlic kostrovych je tetraclon (obr. 27.), ctyrosova 

 jehlice pravidelna s konci ramen roztfepenymi (zygoma) a temi se 



