55 



Svaly ty probihaji na jedne strane pficky na podel, na druhe 

 vodorovne; podelne svaly tvofi stloustly val, tak zv. praporec, 

 ktery v pficnem fezu ukazuje soum£rny obrazec, jezto u nekterych 

 (jako u Octocoralla) na prav6 strand tohoto fezu jest praporec 

 po prav6 strane pficek, na leve polovine na leve strane. U jinych 

 (jako u Hexacoralla) dve sousedni pficky maji praporec na stranach 

 opacnych. 



Telo vylucuje obycejne tvrde casti, tak zv. koral a sice: 



1. bud 1 v ektodermu povstavaji male valecky, spiculae vapenite, 

 ktere vnikaji do mesodermu a v tele pak ojedinele jsou ulozeny 

 (nektere Alcyonaria), 



2. valecky ty bud' uvnitf aneb na povrchu spojujf se ve va- 

 penitou neb rohovitou hmotu a tvofi bud' pevnou osu (Corallium), 

 neb vnejsi schranku (Tubipora). Jest to koral sklerobasalni. 



3. Jest jen rohovita hmota sklerobasalna v ose vyvinuta. 



4. Na basalne desce polypa v ektodermu a sice ve zvlastni 

 vrstve zvane calicoblast vylouci se terc vapenity a na nem po- 

 vstavaji paprskovite valy, ktere rostou do masitych zahybu mesen- 

 terialnych a tvofi uprostfed nich plat vapenny tak zv. pficku (septum, 

 cloison). Podobne povstava prava stena korale (theca) na bocnych 

 plochach tela ; neprava stena (pseudotheca) srusta obycejne ze 

 stloustlych vnejsich kraju pficek a neni tudiz samostatne vytvofena. 

 Kryci vrstva, epitheca jest jen pokracovani basalneho terce vape- 

 niteho smerem nahoru a jest vylucovana hofejsi casti laloku ekto- 

 dermalneho tak zv. okrajnim lemem (Randplatte), ktery za ziva 

 byva pfes okraj korale pfehrnut. Tak povstava jednoduchy koral 

 sklerodermalni. Je-li vice jedincu spojeno v trs, kolonii, je-li tudiz 

 koral slozity, tu spojuji se tyto vnejsi lemy a tvofi coenosark a 

 vylucuje-li tento coenosark kostru, je to coenenchym. 



Hmota aragonitova budujici koral sestava jakoby ze svazecku 

 jemnych vlaken aneb hvezdicovitycii bodu a nazyva se sclerenchym. 

 Tyto jednotlive svazecky ulozeny jsou v fadach tak za sebou, jak 

 povstaly a tvofi tak jemne pfirustaci vrasky. Plat vapenny v pfickach 

 miva stfedni tmavsi caru, ktera neni nic jineho nez fada stfedo- 

 bodu svazecku aragonitovych v mediane pficky ulozenych, od niz 

 zvapenateni pocalo a ktera se u nekterych zkarnenelych tvaru 

 velmi patrne jevi. Nektere tvary rustem pfibiraji druhotne uloze- 

 niny vapenite, tak zv. stereoplasma, ktere obdavaji uvnitf stenu 

 i pficky. 



