56 



Hustota platu aragonitovych jest nestejna, nekdy jest poloha 

 vapenna celistva (Aporosa), jindy mfva mezery (Porosa). 



Svrchni okraj pffcek jest bud' hladky, bud' zrnky pokryty, neb 

 zubate vykrojovany a tvofi zpodni cast prosto u mfsoviteho, za 

 ziva telem vyplneneho, tak zv. kalicha (calyx). Na zevnejSku omezen 

 jest koral stenou (theca), tu silnou, tu neiiplnou a nekdy jeste 

 pokozkou vapenitou (epitheca) pokrytou. Na vnejsim povrchu steny 

 byvaji podelna zebra (costae) jakozto pokracovanf pffcek na vnejsek. 

 Jsou-li podobna zebra v prostoru mezi 2 pffckami, jsou to zebra 

 neprava (rugae, pseudocostae). Ozdoby a vytvory na vnejsi strane 



steny nazyvaji se exothekalnymi, uvnitf 

 korale, endothekalnymi. Bocne steny pfi- 

 cek jsou bud' hladke, bud' zrnky pokryte. 

 Zrnka kladou se casto do podelnych fad; 

 jsou-li pak prodlouzena, tak ze majf po- 

 dobu vybezku neb trnu, nazyvaji se tra- 

 mecky (synapticulae). Ty casto ze dvou 

 sousednich pffcek vybihajfce se spojuji, 

 ano i z teze pficky srustajf v podelne listy 

 (carinae). Casto mezi pffckami jsou male 

 platy vodoiovne. tak zv. dynka (dissepi- 

 menta, traversae), podobne stfedni dutina 

 korale mfva vodorovne tenke platy, tak 

 obr so. craihopi m prospers zv> dna (tabulae). Temi oddeluje se zpodni 



iiarr. rez podelny. zmens. na po- v / J r 



lovinu. Uprostred zohybana dna, ^ st \^ or ^\ e kdyz TUStem ZVl'fe nahorU 

 p stranach dynka. (Orig.) ' J 



postoupilo jakozto nepotfebny prostor. 

 Dynka a dna mnohdy velmi hojne jsou vyvinuta a tvofi pak bu- 

 blinate pletivo (obr. 50.). 



Uprostfed pffcek v korali nekdy jest valcovity neb splostely 

 sloupek (columella), ktery jest bud' pevny, aneb z tocenych vlaken 

 slozeny. Je-li sloupek ten tvofen z vybezku, ktere vynikaji z vnitfnfch 

 okraju pficek, jest to sloupek nepravy. Kolem sloupku mezi nim 

 a pfickami byva nekdy 1 neb vice kruhu tensich podelnych tycinek 

 (pali). Pocet mesenterialnych komor a tudiz i pffcek jest ruzny a 

 zvetsuje se rustem. Zahyby mesenterialne ve vyvoji vznikaji po 

 parech; pficek z pocatku jest 4, 6. 8 aneb 12 najednou, to jsou 

 pficky prvniho kruhu, primernf. Obycejne nasleduje druhy kruh 

 (cyclus) pficek sekundernich, rovnez 4, 6, 8 aneb 12. Tfeti kruh, 

 tertiernf vklada se mezi starsf a cfta, podobne jako vsecky dalsf 



