57 



pocet pfi'cek dvojnasobny, tedy 8, 12, 16 neb 24. Vytvory 

 v pevnem korali die polohy muzeme rozeznavati: 1. radialne, jimiz 

 jsou pffcky, zebra a tycinky, 2. tangentialne, stena, epith£ka a 

 pseudotheka, 3. basalne, dna, dynka, tramecky a sloupek. 



Slozity koral puvodne jest jednoduchym a teprve nepohlavnim 

 rozmnozovanfm stava se slozitym. Pfi torn nekdy zebra prodluzuji 

 se jako pficky do kalichu jedincu sousednfch (septocostae) a i dynka 

 a tramecky rovnez spojuji se s koralem sousednfm a tvofi tak 

 coenenchym 



Rozmnozovani nepohlavni muze byti bud' vnejsi, neb vnitfni. 



1. Vnejsf postranni puceni povstava, kdyz z korale po stranach 

 vyrustaji puky, ktere bud' tvofi tvar stromovity, aneb tak k sobe 

 se tesnaji, ze vzniknou siroke platy. 



2. Mezistenne puceni vnejsi. Mezi dlouhymi hranolovitymi 

 jedinci povstane puk, ktery vnika mezi sousedni. Jest to druh 

 postrannfho puceni, ktery se u nekterych skupin (Tabulata) vyskytuje. 



3. Zdkladove puceni (stolonove) vnejsi u Alcyonarii, Ze zpodiny 

 korale vynikaji vybezky, stolony, z nichz povstanou nove puky. 



4. Kalisne puceni vnitfni. Na obvodu kalicha vyvinou se pupence, 

 ktere brzy vyplni cely kalich. Novi jedinci byly vytvofeny bud' 

 pfickami, puky septalne, aneb dny, puky tabularne. Povstane-li 

 vsak puk jen jediny, jest to vlastn6 omlazeni (rejuvenescence). 



5. Polteni jednoduche, vnitfni (fissio). Kalich pocina se upro- 

 stfed zaskrcovati, az vyskytne se pficna stena, ktera jej rozdeli ve dvf. 



6. Polteni slozitc vyskytuje se u druhu Monotrypa strangulaia 

 (Pocta, Systeme sil. Vol. VIII. partie 2.). V uhlu, ve kterem se 

 3 — 4 jedinci stykaji, oddeli vgickni jedinci roh svuj stenou novou: 

 stare steny vymizi a zustavaji jen steny jedince noveho. 



Anthozoa ziji nynf v mofi dilem v hloubkach pfes 2500 7u, 

 dilem na melcinach a buduji pak obsahle utesy (coral reefs). Vnejsi 

 okraj utem jediny chova obycejne zijici polypy, ostatni cast sestava 

 z ulomku, rozdrcenych casti koster koralovych a jinych zvifat, 

 ktera zucastfiuji se na stavbe utesu, jako mekkysu, hydrozoi, alga j. 

 Utesy koralove jsou ruzne podoby, tak utes lalocnaty, lemovy, 

 naspovy, atoll a j. Ony znamy jsou jiz z devonskeho utvaru, ale 

 jednotlive casti jich nebyvaji jiz poznatelnymi. Teprve v tfetihorach 

 pfichazeji utesy, ktere pokud se tvaru tyce, od nynejsich se nelisi. 

 Atolly v geologickych dobach nejsou znamy; jest patrno, ze zjev 

 ten jest vylucnym znakem orografickych pomeru ticbeho okeanu. 



