58 



Starsi utesy obsahuji rody koralu jiz vyrnfele, mladsi v te pficine 

 nynejsim stale se pfipodobnujf. 



Anthozoa rozdeluji se ve 2 velka oddeleni: 1. Zoantharia a 

 2. Alcyonaria. 



Podtffda Zoantharia. 



Polypi jednodusi neb sloziti, s vice nez 8 chapadly (vyjimkou 6), 

 obycejne v poctu, ktery je nasobkem cisel 4 neb 6. Koral, je-li 

 vyvinut, je vapenity neb rohovity ; jehlice (spiculae) nikdy nebuduji 

 tvrde casti tela. Ze tf f skupin sem sluSicich (Antipatharia, Actini- 

 aria a Madreporaria) jen posledni zanechala cetne zbytky ve 

 vrstvach zemskych. Muze byti rozdelena v 1. Tetracoralla a 2. Hexa- 

 coralla. 



Rad Tetracoralla Haeckel (Rugosa, Pterocoralla). 



W. N. Dybowski, Monographic der Zoanth. Rugosa. Archiv 



f. Naturk. Liv-, Est- und Kurlands 1874 

 F. Roemer, Lethaea palaeozoica 1883, druhe vydani 1896. 

 Fr. Freeh, Korallenfauna des Oberdevons. Zeitschr. deutsch. 



geolog. Gesellsch. 1885. 

 CI. Schliiter, Anthozoen des rhein. Mitteldevons. Abhandl. preuss. 



geolog. Landesanst. Bd. VIII 1889. 

 M. A. Stuckenberg, Korallen u. Bryozoen der Steinkohlenform. 



Memoires du Committe geolog. russe. 1895. 

 L. Lam be, Ottawa Naturalist 1899. 

 Ph. Pocta: Barrande, Systeme silurien du centre de la Boheme. 



Vol. VIII. Partie 2me, Anthozoaires et Alcyonaires, 1902. 



Puvodnf pocet pficek v kora'i jest 4 a k tern druzi se dalsi 

 kruhy (3, 4 i vice) pficek. Tyto 4 pficky byvaji i pozdeji zfetelny ; 

 bud'to jsou delsf ostatnich a sobe stejne, bud'to nektera z nich, 

 a tu obycejne hlavni, jest patrne nejkrat§i vsech, aneb se vubec 

 jinak od ostatnich lisi. V rovine soumernosti (osa sagitalni) jest 

 pficka hlavni, kardinalni, casto ulozena ve zvlastni jamce utvofene 

 poslednim dnem a pfickarni sousednimi; proti ni jest pficka proti- 

 lehla (Gegenseptum) a po stranach jsou 2 pficky postranni. Tak 

 rozdeluje se kalich ve 4 ctvrti (kvadranty). Svrchni 2 ctvrti maji 

 pficky ku pficce hlavni naklonene a tim vznika tak zv. uspofadani 



