91 



Podfad Graptoloidea. Hopk (Rhabdophora.) 



J. Barrande, G. de Boheme 1850. 



C h. Lap worth, prace v Geolog. Magazine 1873, 1876, Quarterly 



Journ. geolog. Soc. 1875, 1881, Annals and Magaz. nat. hist. 



1879, 1880. 

 G. Holm, Gotlands G. Bihang svenska vetensk. Akad. Hand- 



lingar 1890. 

 J. Perner, Studie o ceskych G. Ceska Akademie cfs. Frant. Jo- 



sefa pro vedy atd. 1894, 1895 a 1897. 

 C. Wiman, Uber G. Bull. geol. instit. Upsala 1895. 

 R. Riidemann, American Journal Scienc. 1895. Report State 



Geologist New York 1894. 



Volne chitinovite trsy v podobe tenkych stonku, jednoduche 

 aneb v urcity pocet vetvf rozdelene, aneb nepravidelne rozvetvene. 

 Chitinova pokozka (periderm) jest slozena ze 3 vrstev hladkych 

 neb ryhovanych, z nichz stfedni jest nejmocnejsf Nekdy (Reti- 

 olidae) 2 vrstvy tvofi uhlednou sifovinu a tfeti tenka je na po- 

 vrchu kryje. Trsem jde po strane neb uprostfed pevna, hutna 

 neb, vyjfmkou, duta osa (virgula) z chitinu, ktera zffdka jen 

 schazf. Podel osy probiha spolecna chodba a po strane jejf jest 

 fada sikmo postavenych, vackovitych bunek (hydrotheca), spolu 

 chodbou souvisicich. Bunky usti na venek otvorem jednoduchym, 

 kruhovitym, ctyrhrannym neb zuzenym a dasto trnem ozdobenym 

 a jsou sobe stejne a jen ku zpodu znenahla se umensuji. Ony 

 byvaji tesne k sobe sefadeny, tak ze trs jest jakoby pilovite vy- 

 fezan, jindy jsou bunky od sebe vzdaleny a spolu jen osou spo- 

 jeny (Rastrites). Osa ma bud 1 po jedine strane fadu bunek (Mo- 

 noprionidae), bud' po obou stranach po jedne fade bunek (Diprio- 

 nidae), aneb na ctyrech stranach po fade (Tetraprionidae). Nekdy 

 maji trsy z pocatku bunky ve 2 fadach, ale pozdeji se fady ty 

 spojuji v jedinou (Monodiprionidae). Doleni konec trsu byva bez 

 bunek a zove se stvolem (funiculus), pfi nem byva embryonalna 

 cast' hrotec (sicula) v podobe kfidelka neb dyky. Sicula jest 

 prvotni cast', z niz trs povstava. Z ni vynika nahofe osa z pocatku 

 velmi tenka a na te objevuji se bud po jedne strane, aneb po 

 obou a pak stfidave bunky (obr. 90.). Ty u vicefadych trsu zadn 1 

 plochou spolu srustaji. Kdyz byly se prvni bunky objevily, pfestava 

 sicula rusti a casto zakrnuje, tak ze videt pak jen cast' osy, stvol. 



