92 



Jindy promefiuje se sicula v bublinku aneb ve 2 vybezky, trnum 

 podobne. Nekdy trsy dvoufadove mivaji nektere bufiky zveliceny, 

 tak ze nabyvaji obrysu vejciteho az i nepravidelneho. Povazuji se 

 za bufiky rozmnozovacf (gonangie) a ty vyskytuji se, jak se zda, 

 tez i odlouceny od trsu a byly popsany pod jmenem Daivsonia. 

 U Diprionidae ve vyvoji sestavaly (die Rudemanna) trsy z cet- 

 nych (as 40) jedincu spojenych spolecnym tercem (discus). Nad 

 tim byl vak vyseku kruhovemu podobny vzduchonos (pneumato- 

 cyst) a mezi obema bylo 4 — 8 vacku bunek pohlavnich (gonangif). 

 Z tech vznikaji hrotce, kterymi nektere bufiky byly pfeplneny 

 a vyrustajf radialne osy a na nich bunky (obr. 91.). Osa rychleji 

 roste nez bunky a tim povstava stvol (funiculus). 



Obr. 90. Climaco- 

 graptus kuckersianus 



Holm pocatek trsu 



s hrotcem 32krat. zv. 



(Wiman). 



Obr 91. Dij>!ograpt:ts pristis Hall gonangie, z nich2 jedna 



naplnena hrotci Jeden hrotec nejstarsi ukazuje jiz pocatky 



2 bunek ; 8krat zv. (Riidemann). 



Ve vrstvach zachovan jest periderm ponejvfce jako jemna 

 zivicnata, aneb uhelnata kozka, casto pyritem nahrazena aneb 

 v silikat Giimbelit promenena. Obycejne jsou trsy silne smackle 

 a objevuji se na bfidlicfch jako kresby tuzkou. Ve vapenci aneb 

 v tufech diabasovych byvaji trsy celistve, pine, 6\, jak se fika 

 »telesne«. Vyskytuji se hojne na bfidlicfch, fidceji ve vapencich 

 kambrickych a silurskych. V palaeozoicke panvi ceske pfichazeji 

 jeste ve vapenci lochkovskem {F—f\) a ukazuji tak, ze obzor ten 

 byl pfechodnim, kde misila se zvifena silurska s devonskou. Po- 

 prve popsani byli r. 1727 Bromelem, ktery povazoval je za 

 otisky trav. Wahlenberg, Schlotheim a Geinitz meli je za 

 hlavonozce komurkate, Nilsson vydaval je za korale, Beck, 

 Barrande, Geinitz (pozdeji), Murchison staveli je k Penna- 



