97 



H. Carpenter, Report on C. Report scientif. result, voyage 

 • Challenger. 1884, 1888. 



Ch. Wachsmuth, Revision of the Palaeocrinoidea. 1879 — 86. 

 Proceedings Acad. nat. scienc. Philadelphia, 1888, 1890. Me- 

 moirs Museum compar. Zoology Harward 1897. 



F. A. Bather, British fossil C. 1890-02. The C. of Gotland. 1893. 



O. Jaeckel, Palaeontolog. Abhandlungen von Dames 1895. 



W. Waagen & J. Jahn, Barrande, Systeme silur. du centre de 

 la Boheme, Vol. VII. Part. 2. 1899. 



Schranka sestava ze stonku (columna) a z koruny (corona). 

 Stonek byva dlouhy, dosahuje delky nekolik cm az 15 m a pfi- 

 pina se zpodnim koncem kofenovitymi vyb£zky k pude ; vyjimkou 

 jest dole zakulacen neb pfispicaten a tudfz snad nepfirustal. Nekdy 

 stonek schazi a koruna pffmo pfisedala, jindy stonek v mladi jest 

 vyvinut a pfirusta, ve staff vsak byva odvrzen (Antedon). Stonek 

 sestava z cetnych clanku obycejne' sobe stejnych, ktere rovnymi 

 plochami na sebe se kladou. Jednotlive clanky jsou v prufezu 

 kruhovit^, 5tiboke, neb 5tilalodne, zfidka vejcite neb ctyrhranne. 

 Na plochach, kterymi k sobe se kladou, mivaji 5tipaprscite jemne 

 kresby, otisky to svazu. Stonkem uprostfed probiha chodba v pru- 

 fezu kruhovita, 5tihranna, neb 5tilalocnata, ve ktere u zijfcich 

 ulozen jest provazec nervovy a ustroj, ktery vyklada se za srdce. 

 Nekdy jest ve stonku takovych chodeb 5, jindy mimo hlavnf 

 chodbu probiha jeste vetsf pocet vlasovitych rourek. Po strane 

 miva stonek druhotne vyrustky (cirrhi), jez maji ke korune urcite 

 postaveni. Stonek jest totiz pravidelne postaven proti korune, tak 

 ze hrany stonku petibokeho stoji pffmo pod ambulakralnymi ryhami, 

 tedy radialne. Je-li stfedni chodba petilalocnata, jsou laloky jeji 

 mezi hlavnfmi paprsky, tedy interradialne ulozeny. V techze smerech 

 umisteny jsou cirrhi. Rust stonku deje se jednak mohutnenim 

 clanku, jednak tfm, ze pod kalichem vsunuji se clanky nove. Po- 

 sledni clanek stonku byva casto mohutnejsi ostatnich a rozsifen 

 v desku centrodorsalnou, ktera nekdy tak jest mocna, ze i desky 

 basalne pokryva. U lilijic, ktere nemaji stonku byva deska centro- 

 dorsalna vzdy vyvinuta a mozno ji v torn pffpade za zbytek stonku 

 povazovati. 



Koruna sklada se z kalichu (calyx) a ramen (brachia, obr. 99.). 

 Kalich jest kulovity, vejcity, poharovity neb mfsovity a sestava z desek 



Dr. Pocta: Rukovet' palaeozoologie. 7 



