101 



Uvolnene larvy podobaji se cervum, maji 4 pruhy brv a po- 

 stranni usta. V tele objevi se 10 vapennych, poresnich desek ve 

 2 vencich, svrchni jako desky oralne kol jfcnu, zpodnf desky ba- 

 salne (obr. 101). Na zpodu tela pocfna se vytvofovati fada tenkych 

 krouzku vapennych, spojenych spolu tramecky, pocatek to stonku. 

 Na konci jeho jest vetsi deska, kterou larva pfiseda. Po te brvy zmizf 

 a mezi vend desek objevi se novy venec desek sth'davych, radial- 

 nych, ktere rychle rostou a desky oralne nahoru az na svrchni 

 stenu vytlacujf. Nad radialnymi povstanou clanky ramen, ktere" 

 rychle se mnozf. To jest stupeh pentacrinovy. Potom mizi desky 

 oralne i basalia zakrnuji a pfevlada centrodorsale. Telo oddeli se 

 pod touto deskou od stonku a stava se volnym. Lilijice ziji nyni 

 easto pohromad^ bud' v mirnych (120 — 1800 m\ aneb znacnych 

 hloubkach (5-6000 m). V prvohorach byly velmi hojnymi a byly 

 na vysokem stupni rozvoje ; od te doby znenahla klesaji a cftaji 

 ted' v mofich necetne zastupce. Kalichy vymfelych zfidka jsou za- 

 chovany, za to ale tim cetnejsf jsou clanky stonkove, ktere nekde 

 vrstvy vyplnuji. 



V popisech uzijeme techto znacek : 



7v = kalich, B — basalia, 



CD — centrodorsale, Ram. — ramena, 



D ~ distichalia, JRA — interradialia analia, 



St. — stonek, IB — infrabasalia, 



R = radialia, Br. — brachialia, 



JR — interradiale, O ~ oralia. 



Lilijice zkamenele byly jiz v 16. a 17. stol. znamy pod jmeny 

 Trochitae, Encrinitae a j. a popisovali je Agricola r. 1550, 

 Gessner r. 1560, Lister 1670, Lang 1710 a j. Zijfcf rod 

 Antedon popsal Li nek r. 1733 a r. 1755 Guettard prvni 

 exemplar druhu Pentacrinus caput Medusae, zaslany z ostrova 

 Martinique. Pozdeji psali o zijicich Miller r. 1821 a J oh. 

 Muller. O zkamenelych vydali popisy Goldfuss, Forbes, de 

 Koninck, Hall, d'Orbigny, Beyrich, Angelin aj. Celkem 

 znamo jest zkamenelych na 200 rodu asi s 2000 druhy. Soustava 

 dosud neni ustalena a navrhu bylo podano hojne. Muller roz- 

 vrhl lilijice na Tesselata (Palaeocrinoidea) s deskami tenkymi, ne- 

 pohyblive spolu spojenymi a Articulata (Neocrinoidea) s deskami 

 tlustymi, jaksi kloubnate spojenymi. Neumayr kladl hlavni vahu 



