114 



ana druhohorami. Skupina Costata cita rody z prvohor, druhohor 

 a jediny recentni. Rozsffeni jich vzdy bylo omezeno, jezto stonkem 

 neb zpodinou kalicha pfisedaly ke dnu neb bfehu mofskemu. 

 Nejstarsi stopy znamy jsou z kambria, zpodni silur poskytl malo 

 cetne a casto nezfetelne zbytky a teprve svrchni oddeleni silur- 

 skeho utvaru chova velike mnozstvf lilijic v Anglii, na ostrove 

 Gotlande (43 rody ze 176 druhy) a v sev. Americe. Cesky silur 

 cita jen nepatrne mnozstvi urcitelnych zbytku. V devonu jest patrne 

 klesnuti rozvoje lilijic; nejbohatsfmi nalezi§ti jsou devon porynsky, 

 zapado-francouzsky a severoamericky. Nektere vapence kulmove 

 v Belgii, Irsku, Rusku, Anglii a zvlaste v sev. Americe poskytuji 

 velmi cetne druhy. V permu znam jediny a to nejisty rod. V triasu 

 jest rozsifena celed' Encrinidae a mimo tu znamo odsud jen ne- 

 kolik druhu r. Pentacrinus a Apiocrinus. V jure a kfide dostavuji 

 se ostatnf celedi skupiny Articulata a ty trvaji az na nepatrne 

 vyjimky (Eugeniacrinidae) az do mofi nynej§ich. 



Tfida Cystoidea. Jablovci. 



J. Barrande, Systeme silurien du centre de la Boheme, Vol. 



VII. 1887. 

 O. Jaeckel, Uiber die Organisation der C. Verh. deutsch. zoolog. 



Gesell. 1895. 

 O. Jaeckel, Uiber Carpoidea. Zeitschrift deutsch. geolog. Gesell. 



Band LII. 1900. 

 E. Haeckel, Die Amphoriden und Cystoiden. Festschrift zum 



70. Geburtstage C. Gegenbauer, 1896. 



Jablovci jsou vymfeli ostnokozci stonkem aneb zpodinou 

 schranky sve pfirostli. Schranka (theca) jest vakovita, vejcita, 

 kalichovita, neb tercovita, zfidka valcovita, slozena ze 4, 5, 6 neb 

 vicehrannych desek v poctu rozlicnem (nejmene 13), ktere nepra- 

 videlne k sobe se kladou a jednoduchymi svy nepohyblive spolu 

 spojeny jsou. Schranka bud' nahofe i dole je podobna, aneb ruzna 

 (monaxoni); na zpodu na polu aboralnim mfva stopy po stonku 

 aneb ukazuje misto, kterym pfisedala; casto vybiha zde ve vako- 

 vity vybezek, ktery vyklada Haeckel za pfistroj plovaci. Na 

 oralnim polu byvajf stfedni aneb mimostfednf usta, kol obdana 

 destickami. Od ust nekdy vybiha 2 — 5 ambulakralnych ryh (antho- 



