126 



bena aneb naopak vyvstala a jsou slozite ustrojnosti. Uprostfed 

 jest kopinaty stitek (Lanzettstiick), ktery na temeni u ust jesj. 

 stonkem pfipevnen a stfedni plochu vykroje v radialifch vyplnuje, 

 Ve stfedu ma podelnou ryhu a uvnitf chodbicku, ktera usti do 

 okruzni chodby kol ust probihajici. Po stranach kopinateho sti'tku 

 jest fada malych, na pfic protazenych desticek postrannich s pory 

 (Porenstiicke) a mezi ne vkladaji se jine vnejsi postranni desticky 

 (supplementare Porenstiicke) a ty omezuji fadu vejcitych por. Svy 

 techto postrannich desek jsou prohloubeny a pokracuji na kopi- 

 naty stitek jako pficne ryhy. Na postrannich destickach techto 

 dale jsou patrny inserce vejcite, nahofe ve dvou fadach, dale pak 

 po kazde strane v fade jedine, ktere ukazuji mista, kde vynikaly 

 pinnulae Pfimo pod kopinatym stitkem ulozen 

 jest rozlicny pocet podelnych a obycejne silne 

 smacklych rour (hydrospirae), ktere po obou 

 stranach ambulakralneho pole do fady se 

 stavi a volne do vnitf tela visi (obr. 127.). 

 Rod Granatocrinns ma rouru jedinou, Elaea- 

 crmusdvib, Troostocrinus a Mesoblastus'3 a Pen- 

 tremites 3 — 9. U nekterych (Codaster) maji 

 roury ty skulinovity otvor podelny, kterym 

 obr. i27. Pricny rez kali- v deskach radialnych a interradialnych vyve- 



chem dr. Pentremites sulcains ... 



Roem. r radiaine desky, raji. Kazdy svazek rour konci se ve spirakulum 



/ stitek, / postranni desticky, B 



hy hydrospiry. a proto byva techto otvoru po dvou v kazdem 



poli. Jsou li blizko sebe, spojuji se 2 spirakula 

 spolu, ale jsou dole pod povrchem listou oddelena. Hydrospiry 

 rovnaji se asi routam porovym cystoid a byly zajiste zaroven mi- 

 stem, kde uchovavaly se produkty pohlavni. Stonek zffdka se 

 zachoval a zda se, ze trval pouze v mladi; byl kratky a sestaval 

 z nizkych clanku, kterymi probihala chodba. 



Poupenci nejblfze spfizneni jsou s jablovci; jejich ambulakra 

 daji se pfirovnati k anthodiu a brachiolim techze. Die znaku, je-li 

 schranka pravidelne petipaprscita, ci oboustranne soumerna, roz' 

 vrhuji se v 1. Regulares a 2. Irregnlares. 



1. Regulares. Etheridge & Carpenter. 



Petipaprscitost die cisla 5 (az na zakladnou a otvor analni) 

 vyvinuta; ambulakra a radialia sobe stejna. Stonek aspon inserci 

 svou naznacen. 



