140 



onalne. Pfirovnavani jednotlivych ustroji jezovek k obdobnym 

 ostatnich ostnokozcu., dava sice zfiti pfibuznost' nekterych ustroju 

 jako na pf. ambulaker o pod., ale homologie desek na pf. neni 

 uplna a zda se, ze dluzno pfibuznost tuto spiSe soubeznym a 

 sbfhavym vyvojem (parallelismem a konvergenci) vysvetliti. 



Jiz Aristoteles zminuje se o jezovkach a sice, jak se zda, 

 o zkamenelem druhu, jejz nazyva Echinus. Rondelet r. 1554- 

 uvadel zijfci pod jmenem Echini a zkamenele Echinidae; techto 

 poslednejsfch rozeznaval 7 celedf. Breyn 1732. a Klein 1734. 

 popisovali zkamenele i zijicf, podobne Knor a Walch. V de- 

 vatenactem stoletf setkavame se s podrobnejsfmi popisy v pracfch 

 jez uvefejnili Lamarck, Desmoulin, Gold fuss a j. Hlavni, 

 zaklad polozili vsak v letech 1830-47. Agassiz a Desor. Na 

 torn budovali dale Cotteau, Wright, Loriol, Quenstedt, 

 Laube, Novak a j. Z prvohor popsali je^ovky M c. Coy, 

 J. Muller, F. Roemer, H a 1 1, M e e k & W o r t h en, Et h er idge, 

 Kieping a j. Embryogeneticka pozorovani uvefejnili J. Muller, 

 Agassiz a Loven. *) 



Rozdeluji se na Palechinoidea a Euechinoidea. 



Podtfida Palechinoidea. Zittel 



R. J. Jackson, Studies of P. Bulletin geolog. Soc. America, 1896. 



Skofapka sestava bud' z vice, aneb (a to vyjimkou) z mene 

 nez dvakrate desiti fad desek. Peristoma uprostfed, se zvykacim 

 pffstrojem ; periproct na vrcholi, aneb v interradiu. 



Rad Cystocidarida. Zittel. 



Na kulovite, ci vejcite skofapce jsou A slozena ze 4 fad desek 

 s pory, mezi nimiz jsou 2 fady desticek bez por. IA siroka, 

 z cetnych nepravidelne sestavenych desek, ktere majf bradavky 

 a trny. Peristoma ve stfedu, se zvykacim pfistrojem dokonale vy- 

 vinutym ; periproct interradialne, poblize vrchole. Cystocidaris Zitt 

 (Echinocystites, obr. 143.) ze siluru §kotskeho muze byti pova- 

 zovan za pfechodni tvar mezi jezovkami a jablovci. 



*) Echinologica. Bihang. svensk. vetensk Akadem. handling B. XVIII., 

 1892. 



