168 



trichtu. V eocenu a oligocenu pod Alpami jsou mechovky velmi 

 hojne (»zulovy« mramor bavorsky, Priabona, Mossano a j.); 

 miocen francouzsky v Touraine, Svabsky a vfdensky rovnez chovaji 

 cetne tvary, podobne i pliocen italsky, na ostrove cyperskem, na 

 Rhodu, pak v Anglii a Belgii obsahuje cetne tvary mechovek. 



Tfida Brachiopoda. Ramenonozci. 



T. Davidson, Monograph of british fossil B.Palaeontol. Soc. 1851-86. 

 J. Hall, Description and figures of the foss. B. of the devonian. 



Palaeontol. New York, Vol. IV. 1867. 

 J. Barrande, Uiber die B. der silur. Schichten in Bohmen, 



Naturwiss. Abhandl. Haidinger, 1847-48. 

 C. A. Sen i; chert, Classific. of the B. Americ. Geologist 1893-94. 

 — Synopsis of americ. fossil. B. Bullet. United statesnat. Museum, 1896. 



Mekkysovitf mofsti, se 2 nestejnymi, ale stejnostrannymi 

 miskami, pfisedajici aspofi na cas bud' svalnatym stvolem, aneb 

 jednou miskou. 



Misky jsou ruznych podob, obycejne obe vypoukle, nekdy 

 vsak jedna jest plocha, ano i vyduta. 



Umistenf ust podminuje rozvrzeni tela na stranu bfisni a hfbetni 

 a proto take nazyva se zpodni miska bfisni (ventralni), svrchni 

 hfbetni (dorsalni). Prvni z nich byva vetsi misky druhe a vybiha 

 ve vrchol tu mene, tu znacneji vynikajici. 



Delkou misek nazyvame pfimku od vrchole k protejSimu 

 okraji, sifkou kolmici v rovine okraje a tloustkou kolmici na tuto 

 pfimku vedenou. Onen kraj, kolem nehoz pfi otevirani pohyb se 

 deje, sluje okrajem zamkovym, jemu naproti lezicf okrajem pfednim 

 aneb i celnim. Pfi uzavfeni misek pusobi bud" svaly a pfistroj 

 zamkovy slozeny ze zubu a jamek zubovych (odd. zubatych, Arti- 

 culata), aneb jen svaly (odd- bezzubych, Inarticulata). Hmota, 

 z niz misky jsou slozeny, jest u ramenonozcu zubatych uhli£itan 

 rieb fosforecnan vapenaty, aneb obe tyto slouceniny ve vrstvach 

 stfidavych, u bezzubych velkou vetsinou organicka latka rohovita 

 tak zv. ceratin. Skladba misek jest u ramenonozcu velmi typicka- 

 U tvaru se zamkem sestava stena z malych hranolku vapennych 

 rovnobezne ulozenych a §ikmo na misku postavenych (obr. 180.), tak 

 ze s povrchem uzavirajf ostry uhel (asi 10 — 12°). U nekterych probi- 



