169 



haji stenou kolme rourky, ktere uvnitf jsou uz§i, na vnejSek se trochu 

 rozsifuji a na povrchu vnejsfm i vnitfni'm vyvody svymi male tecky 

 tvofi. Proto rozeznavaly se drive misky teckovane (punctatae, 

 obr. 181.) a bez tecck (inpunctatae). Celed* Thecididae ma hranolky 

 jakoby slite a tudfz nezfetelne. U bezzubych ona celed', ktera jedina 

 ma misky vapenite (Craniidae) ukazuje stenu misek ze soustfednych 

 vrstev uhlicitanu vapenateho, ve kterych probihaji jemne a roz- 

 vetvene chodbicky dovnitf se rozsifujici. U celedi Lingididae 

 a Discinidae sestavaji steny ze stfidavych poloh fosforecfianu va- 

 penateho, jemne porovitych a rohovito hmoty ceratinu. 



U zijicich na zevnej§ku misek byva 

 tlusta vrstva epidermalni (periostracum). 



-. fV! ;-0 i v/ 



'■'y'O.y 



'^'''ro''' 



Eg ■•:■■<: 

 1 



,-o" 



Obr. 180. a Povrch ttckovany misek r. Terebratula, 

 b kolmy prfire* misky r. Waldheimia, c vnilfni po- 

 vrch misky tehoi rodu. (Carpenter). 



Obr. 181 A pficny, B po- 



delny rez stenou skorap- 



kovou. 



Misky pfirustaji k podkladu nekdy stvolem svalnatym, casto 

 rohovitou pokozkou obdanym, ktery bud' vynika mezi obemi mis- 

 kami, aneb prochazi zvlastnim otvorem (foramen, delthyrium) na 

 vrcholi neb pod vrcholem bfisni misky, aneb otvorem na jinem 

 miste teto misky ulozenym. Stafim odpadava tento stvol (pedun- 

 culus), tak ze misky se stavaji volnymi. Nekdy pfichycuji se misky 

 dlouhymi a dutymi trny, jindy pfirusta miska svou casti bfisni, 

 a nektere tvary, zvlaste z mladi, zavrtavaji se do bahna. Misky 

 ramenonozcu nemaji svazu, nybrz jsou drzany jen svaly, ktere 

 jsou mohutne vyvinuty. U ramenonozcu zubatych (Articulata) jsou 

 svaly trojiho druhu (obr. 182.): 



1. svaly zaviraci (m. adductores) pfipinaji se na pfic miskami 

 a stopy jejich na vnitfni'm povrchu misek mivaji obrysy srdcite. 



