182 



ponekud umirnuje, ac cfta tento utvar jeste mnozstvi rodu zna- 

 mych z Cech, sev. Ameriky, z porynske krajiny Eifel, z Harcu, 

 Vestfalska, Belgie, Anglie, Francie a Uralu. Rovnez i kameno- 

 uhelne ulozeniny poskytly znacny pocet rodu i druhu stareho 

 razu z naleziSt' v sev. Americe, vych. Asii, v Salt-Range v Indii 

 a pak jeste v cetnych nalezistfch evropskych. V alpskem triasu 

 muze byti veliky rozvoj ramenonozcu pozorovan. V jufe a krfde 

 panuji ponejvice tvary z pfibuzenstva rodu: Terebratulla^ Rhyn- 

 chonella, Thecidea a Crania. Celed' Spiriferacea vymfra zpodnim 

 jurou. Tfetihory nemaji samostatneho razu, pokud se zvifeny ra- 

 menonozcu tyce; jsout' zde velkou vetsinou tvary z nynejSich mofi 

 zname. Nyni zije temef 150 druhu, ktere vetsinou nalezeji rodum 

 starym. Tato ustalenost a trvani vlastnostf jest znakem rameno- 

 nozcu vyznacnym. Pokud se brachidia tyce, tu mozno ve vyvoji 

 poznati jednak smer od jednodussiho k slozitejSimu, jednak smer 

 prave opacny. 



Kmen Mollusca. Mekkysi. 



Jsou bezobratlovci tela oboustranne soumerneho, neclanko- 

 vaneho a obdaneho dupplikaturou kiize, cili tak zv. plastem, kteff 

 ve vyvoji svem prochazeji stadiem znamym pod jmenem trocho- 

 sphaera a pak stadiem Veligerovym. Oni majf larvalni zlazu sko- 

 fapkovou, z niz vnejsf (zfidka vnitfni) skofapka jest vypocovana. 

 Dale maji zazivaci rouru s usty a fitf, cirkulaci krevni uzavrenou, 

 castecne vsak neuplnou, srdce s jednou neb s dvema pfedsinemi 

 a s krvf bezbarvou (haemolympha) ; dale nervovou soustavu na- 

 nejmene ze tfi paru ganglii spojenvch komissurami a ze slucho- 

 veho a ekvilibracnfho nervu v otocystech. Pohyb deje se zvlastnfm 

 svalnatym ustrojem, tak zv. nohou a dychani bud'celym povrchem 

 tela neb ctenidialnfmi zabrami, aneb konecne plicnfmi vaky. Roz- 

 mnozovan 1 ' jest pouze pohlavnf, obycejne jsou pohlavi oddeleneho, 

 nekdy vsak take cvikyfi, ktefi vsak nemohou se sami oplodnit. 

 Mohou se rozdeliti v : 1. LamellibrancJiiata^ 2. Scaphopoda, 3. Gastro- 

 poda a 4. Cephalopoda. 



