185 



nestejne (Heteromyaria, cili Anisomyaria) ; u jinych vsak pfedni sval 

 zakrfiuje az uplne mizi (Monomyaria). 



Uvnitf mezi polovinami plaste jsou ustroje vnitfni jako zabry 

 (ctenidia), zazfvaci roura, srdce, genitalie, ledviny, jine zlazy a noha. 

 Stfevo (rectum) probiha pfed zadni'm svalem a vyvera v analnim sifonu, 

 je-li vyvinut. Usta jsou pfed pfednim svalem a maji obycejne po obou 

 stranach par listovitych rozsffenin integumentu tak zv. palpi, ktere 

 pohybem pfivadeji vodu s potravou. Na briSnf strane jest pruzny 

 svalnaty pfistroj tak zv. noha (pes), ktera muze byti vystrcena 

 castecne' z misek a obycejng uplne do nich vtazena. Svaly v noze 

 upinajf se na vnitfnim povrchu misek poblize otisku svalii sko- 

 fapkovych a zanechavaji zde male stopy insercni. Obycejne jest 

 noha podoby klinovite, ale die zmenenebo ucele sveho meni se 

 i tvar jejf. Nektere rody (Ostrea) maji nohu zakrnelou, jine (Pho- 

 ladomya, Halicardia) maji na zadnim konci dutiny telesne jeste 

 pfidavny ustroj (opisthopodium). Nekdy v noze jest zlaza vylucu- 

 jici rohovitou hmotu vlaknitou tak zv. byssus, kterym misky se 

 upevnujf k pfedmetum cizim. Byssus u nekterych vapenati, u ji- 

 nych prochazi otvorem v misce. Nektere celedi (na pf. Pectinidae) 

 majf hfebinkovitou fadu zoubku (ctenolium) na konci byssalneho 

 vyfezu, na ktere se vlakna byssova upinajf. Zabry (ctenidia) pro- 

 stfraji se od ust k zadnimu svalu, sestavaji z hlavniho kmene ob- 

 sahujiciho nerv a krevni trubici, z niz po kazde strane vybihaji 

 jemne vetvicky. Ve starych typech (Nucula, Soler.omya) jsou zabry 

 listovite, spolu spojeny jen kmenem, ktery casto byva velmi silny. 

 Zabry byvaji ploch6, casto do zahybu slozeny (Foliobranchiata), 

 neb mivaji podobu prodlouzenych pasek (Filibranchiata), aneb 

 jsou ploche, listovite zabry sit'ovite proderaveny (Reticulatae). 



Misky mlzu jsou obycejne dve, zevne spojene svazem (ligament), 

 ktery snazi se je rozevfiti a uvnitf svaly na pffc jdoucimi, ktere 

 je uzavfene drzi. Nektere vrtajici tvary maji stfony ve zvlastni 

 vapenite rource, se kterou misky nekdy srustaji. Jina skupina 

 (Pholadidae) po obou stranach misek mfvaji nadpocetne kusy va- 

 penite a jini vrtaci ochranuji si podatek sifonu pfidavnymi deskami 

 vapenitymi. Hmota misek jest vylucovana okrajnimi zlazami v plasti 

 a roste zaroven s telem zvifete na okrajich, casto vsak nikoli 

 stejne ve v§ech smerech. Nejstarsi cast misek vynika a jest to 

 vrchol (umbo). Ten bud' jest namifen do pfedu (prosogyrni), bud ; 

 do zadu (opisthogyrni), aneb na zevnejsek (spirogyrni). 



