186 



Misky skladaji se z uhlicitanu vapenateho a sice do dvou 

 vrstev ulozeneho. Vnejsi byva z kalcitu, vnitfnf z aragonitu. 



Vnejsi vrstva sestava z hranolku vapenitych, tu vice tu mene 

 kolmo na misku postavenych ; vnitfnf z cetnych rovnobeznych 

 listku vzhledu porculanoviteho neb perlet'oveho, ulozenyeh kolmo 

 na sloupky vnejsi vrstvy. U zijicich misky kryty jsou na zevnejsku 

 tmavou a pruznou pokryvkou (epidermis, periostracum), z vetsi 

 casti z konchylionu sestavajici. 



Hranolky vnejsi vrstvy ruzni se velmi rozmery svymi ; velke 

 maji na pf. rody lnoceramus a Pinna (obr. 206.), menSi Anatina, Mya, 

 ajine; uplne schazeji u rodu Chama, u rodu Pecten a Lima jest 

 vrstva hranolkovita jen z mladi a jest velmi tenka. Rudisti maji hra- 

 nolky velke, dute a sikmo, az temef rovnobezne k povrchu misek 



^&P&®g^^ 





Obr. 206. Vrstvy skofapkove r. Pinna. A vnejsi, B vnitrni vrstva. (Nicholson 

 die Carpentra.) 



postavene. Vnitfni vrstva jest vypocovana povrchem plast'ovym 

 a irisaci tvofi znamy opticky zjev perlet'ovy. Cizi pfedmety, ktere 

 se dostaly mezi plast' a misku byvaji obalovany touto vrstvou 

 (perle). Misky obyfiejne pbkryvaji cel6 telo, u nekterych vrtacd 

 a jinych degenerovanych tvaru jsou vsak mensf, ano byvaji i plastem 

 zpet zahnutym zakryty. U celedi Chlamydoconchidae jsou uplne 

 uvnitf. Misky jsou sobe stejny, aneb nestejny a to hlavne u rodu 

 pfirustajicich, u kterych casto svrchni volna miska befe na sebe 

 ulohu vicka. 



Vyskou misek zove se kolmice vedena od vrcholu k proti- 

 lehlemu bfisnimu okraji; delkou cara na vysku kolma od pfed- 

 niho okraje k zadnimu ; tloust'kou pfimka spojujici 2 nejvice vy- 

 poukle body misek. Vyska rozdeluje misky na 2 stejn6 poloviny, 

 pfedni a zadni, misky stejnostranne ; nejsou-li oba dily sobe stejne, 



