189 



u mladsich celedi byva v podobe pficne pasky, jejiz koncc na 

 miskach se upinajf (parivincularni) ; nekdy paska ta je §irsi, srdci- 

 teho obrysu (alivincularni), jindy je nekolik takovych pasek v fade 

 za sebou (multivincularni). 



Vnitfni svaz (resilium) jest vlaknity a miva v sobe dasto ca- 

 stici vapenitou (ossiculum c. lithodesma). Nekdy byva na koncfch 

 girsi nez uprostfed. LJpfna se na ploSe zamkove, aneb poblize jl 

 v jamce (resilifer c. chondrofor, obr. 205 /)) a nekdy byva inserce 

 jeho listou (clavicula) podepfena. 



Misky mlzu zajiste od davna byly pfedmetem pozornosti 

 lidske a byly zprvu v krajinach pfimofskych popisovany v dflech 

 pfirodovedeckych hlavne tvary zijfcf. Lin nee poprve shrnul mlze 

 pod jmenem Bivalvia a rozeznaval 14 celedi, z nichz nekterych az 

 dosud se uziva. On vSimal si nejvice vnejsfch znaku misek. Adan- 

 son poprve venoval pozornosf zvffeti a popsal r. 1757 nekolik 

 novych druhu. Bruguiere a mnozf jinf nasledovali pfiklad Lin- 

 neuv a omezili se na to popisovati nove rody na zaklade vnejsfho 

 tvaru. Vnitfni ustrojnosti zvifete pocali se zabyvati Pallas a Poli, 

 z nichz poslednejSi zaved! uplne nova pojmenovani tvaru znamych, 

 Cuvier rozvrhl mekky§e vubec v 5 tffd a mezi mlzi rozeznaval 

 2 skupiny, mlze miskate a bez misek. 



Lamarck podrobne rozvedl soustavu Cuvierovu a rozdelii 

 mlze na jednosvalnate a dvousvalnate. Tohoto rozvrzeni pfidrzoval 

 se Deshayes a zavedl je do palaeontologie, kdez brzo ve v§e- 

 obecne uzivani veslo. 



Nove pokusy o soustavu, jak je podali Montfort, M e- 

 -gerle, Miihlfeldt a j., zustaly pravem nepovsimnuty. V ten cas 

 Blainville navrhl jmeno Lamcllibranchiata, kterez se dosud 

 udrzelo, ac navrhu v torn smeru bylo vice. Tak jmenoval mlze 

 •Cuvier Acephala, Lamarck Conchifera, Menke Elatobran- 

 chiata, Gold fuss Pelecypoda, Burmeister Cormopoda a j. 

 Ale. d'Orbigny rozvrhl mlze na soumerne s miskami stej- 

 nymi (Orthoconchae) a nesoumerne, kde zvife lezelo po jedne 

 strane a misky byly nestejne (Pleuroconchae). Prvni oddelenf 

 z nich citalo skupinu bez sinofalniho vykroje v cafe plast'ove 

 (Integripalliata) a jinou s vykrojem sifonalnim (Sinupalliata). 

 Woodward pfikladal nejvetsi vahu vyvoji sifonu a rozeznaval 

 oddeleni bez sifonu (Asiphonidae) a se sifony (Siphonidae). Gray 

 rozvrhl mlze die podoby a tvaru nohy v 6 celedi. Neumayr 



