225 



Acauthochitidae Pilsbry. Insercni plosky vyvinute, tegumentum 

 mnohem mensi nez articulamentum, povrch rozdelen v liche stfedni 

 a parove postranni pole. Acanthochites a i 



Risso, Spongiochiton Carp, pliocen a rec. 



Chitonidae Pilsbry. Stity maji insercni 

 plosky a na povrchu liSty se skulptu- 

 rou. Chiton Lin. (obr. 261.), Trachyodon 

 Dall, tertier a rec. 



Poprve zbytky chitonu vyskytujf se 

 v siluru*); rovnez z devonu nekolik tvaru 

 je znamo, ale hojneji pfichazeji teprve 

 v karbonu. Tyto palaeozoicke tvary vy- 

 mirajf permem. V druhohorach jsou 

 stopy po chitonech vzacne, v tfetihorach 

 objevuji se zastupci jich jiz hojneji a souhlasi se zvifenou nynejsi. 



Obr. 261. Chiton priscus Miinst. 



z karbonu belgickeho a vice 



stitu za sebou, b konecny stit 



shora a ze spodu (Zittel). 



Tfida Gasteropoda. Bfichonozci. 



D'Orbigny, Paleontologie frangaise, 1842—43, 1850—82. 



E. Billings, Palaeozoic fossils, G. ; 1865 — 74. 



F. Stoliczka, Cretaceous fauna of Southern India, 1868. 



R. Hoernes & Auinger, Die G. der Meeresablag. der 1 und 2 



Mediterranstufe, 1879-91. 

 W. H. Hud lest on, A Monograph of brit. jur. G. 1887—94. 

 E. Koken, Uiber die Entwickelung der G. vom Kambrium bis 



Trias, 1889. 

 J. M. Clarke, Palaeozoic faunas of Para, 1886, 1899. 

 M. Cossmann, Essai de Paleoconchyliologie comparee, od 



r. 1895. 

 J. Perner, Systeme silurien du centre de la Boheme, Vol. IV. 



1904. 



Mekkysi vodni neb pozemni, se zfetelnou hlavou a masitou 

 nohou, bud' nazf, aneb s jedinou misovitou, ci do spiraly tocenou 

 skofapkou. Na hlave jsou tykadla, oci a sluchove bubliny. Noha 



*) Novy rod Duslta, ktery prof. Jahnem popsan byl z drabovskych kfe- 

 mencu d 2 (Sitzgsber. kais. Akad. Wien 1893) zda se spise patriti k trilo- 

 bitum. 



Dr- PoCta: Rukovet' palaeozoologie 



15 



