226 



jest obycejne siroka, u nekterych (Heteropoda) v podobe kolmeho 

 vesla, u jinych (Pteropoda) v podobe malych kfidelek po obou 

 stranach hlavy. Zakladna nohy byva siroka a u nekterych ke skoku 

 zafizena. Plast' dosahuje az k hlave, kryje hfbet a vylucuje sko- 

 fapku, do ktere muze se zvi'fe vtahnouti. Telo upina se uvnitf 

 skofapky bud' svalem, bud 1 na civce ve skofapkach prodlouzenych, 

 neb na vnejSim povrchu ve skofapkach meikych. Nervova soustava 

 slozena ze dvou mozkovych ganglif, z parovych noznich a utrob- 

 nich a pak ze dvou 2—3 dalsfch ganglii spojenych kommissu- 

 rami, ktere u soumernych jsou rovne (Orthoneura), u stocenych 

 do spiraly kfizem polozene (Chiastoneura). V ustech na patru 

 jsou 2 rohovite desky a na jazyku jest dlouha paska (radula, ci 

 odontophor) pokryta v fadach pficnych sestavenymi zoubky, ci 

 hacky chitinovymi. Zazivaci roura jest nekolikrate zahnuta, ledvi- 

 nami a jinymi zlazami opatfena a vyvera poblize ust. Srdce ma 

 jedinou (Monotocardia), aneb 2 (Diotocardia) pfedsine a soustava 

 cev krevnich jest bohate rozvetvena. Nektere celedi dychaji celym 

 povrchem tela, jine maji listovite ci rozvetvene zabry, jine konecne 

 plicni vaky se stenami, hojnymi cevami pokrytymi. Vyjimkou maji 

 nektere celedi (Ampullaridae a Siphonaridae) zabry i vaky plfcnf. 

 Zaber jest pocet ruzny, zfidka jest jich vice a jsou soumerne 

 ulozeny; obycejne ze dvou zaber leve zakrfiuji a prave staceji se 

 doprostfed tela, ano i na druhou, levou stranu. Otvor vaku plic-j 

 niho (spiraculum) byva kruhovity, neb mesfcity, nekdy jest pro- 

 tazen v rouru uzavfenou, aneb skulinou rozevfenou a uklada se 

 do stoky skofapkove. Zabry i vaky plicnf bud' jsou ulozeny pfed 

 srdcem (Prosobranchiata a Pulmonata), aneb za nim (Opistho- 

 branchiata a Pteropoda). Pohlavi jsou bud' oddeleneho, aneb jsou 

 cvikyfi a v torn pfipade setkavaji se produkty obou zlaz ve spo- 

 lecne kloace, aneb usti samostatne. Skofapka slozena jest z ara- | 

 gonitu, zfidka z konchyolinu. Vnejsi vrstva jest vzhledu porce- 

 lanoviteho a pod touto u nekterych celedi jest tenka vrstva 

 perlefova (obr. 262.). 



Tvar skofapky neni pfimo na ustroji telesnem zavisly, tak ze 

 druhy ruzneho ustroji maji podobne skofapky. 



Nektere skofapky jsou soumerne, misovite neb kuzelovite, 

 vyjimkou do spiraly v plose vinute (Bellerophon), aneb ruznym 

 zpusobem spletene roury (Vermetus), obycejne ale jest skofapka 

 do srotibovite spiraly tocena a tak k telu zvifecimu polozena, ie\ 



