228 



ulitou (protoconcha, nucleus), nekdy z vice zavitu sloZenou, ktera 

 casto jine podoby jest nez skofapka zvffete dospeleho, temef vzdy 

 vSak jinym smerem se vine (heterostrofni). Pozdeji protoconcha 

 odpada a skofapka trvala uzavira se na miste torn zvlastni deskou. 

 Usti (apertura) jest otvor poslednfho zavitu, jest lemovano obustim 

 (peristoma) a byva ponekud sikmo k zavitu sefiznuto. Ustf samo 

 muze byti cel6 (ap. integra, u skupiny Holostomata), nema-li nikde 

 vykroje, aneb jen malo vyffznute (incissa), silne vykrojene (excissa), 

 aneb i stokou opatfene (canalifera, u skup. Siphonostomata). Nekdy 

 miva dole protazeny lalok (efifusa). Obusti jest cele (perist. conti- 

 nuum), tvofi-li souvisly lem ; obycejne byva vsak ve 2 poloviny 

 rozdeleno (disjunctum), na vnej§f polovinu cili pysk vnej§i, pravy 

 (labium externum, dextrum) a na pysk vnitfni ci levy (internum, 

 sinistrum), ovsem na skofapkach normalne vinutych. Vnejsi pysk 

 jest rovny (rectum), jde-li v temze smeru jako zavit; nekdy pre- 

 hyba se na vnejsek (reflexum), jindy jde do vnitf (involutum). 

 Casto jest pysk vnej§i kfidlovite povytazen (alatum, dilatatum), 

 jindy prstovite rozdelen (digitatum). Vnitfni pysk prostfra se na 

 civce (margo columellaris) a byva tvofen perlet'ovou ploSkou casto 

 zahyby, listami neb jakymisi zoubky ozdobenou. 



Na povrchu skofapky byvaji ozdobeny carami, ryhami, zebry, 

 valy, zahyby, uzly i trny. Probihaji-li rovnobezne se svem, jsou to 

 ozdoby podelne; kolmo na tyto a tudiz i na §ev, ozdoby pficne. 

 Zijfci majf skofapky pestfe barvene' a tlustou, nekdy i rohovitou 

 pokozkou pokryte. 



Mnohe celedi uzaviraji si usti vickem (operculum) vapenitym 

 di rohovitym, ktere upevneno byva na noze. Vicka byvaji hladka, 

 maji vrchol (jadro, nucleus) vyvySeny, jako onu cast', odkud rust 

 pocal, bud' uprostfed aneb na okraji. DalSi rust dal se v carach 

 soustfednych neb spiralnych a to bud' necetnych (paucispirale), 

 neb cetnych (multispirale). Jindy jest vicko opatfeno nasadci pro 

 svaly (articulatum), neb jest vezovite (turriculatum), neb jazykovite 

 (ungulatum, obr. 263.). 



Bfichonozci se zabrami ziji ve vode, vetsinou ve vode mofske, 

 oni s vaky plicnimi na sousi. Z mofskych vetSina miluje pobfezi 

 a jen necetni sestupuji do znacnejsich hlcubek az 2000 m. Ploutvo- 

 nozci a kylonozci ziji na volnem mofi. Nektere mofske tvary (Ce- 

 rithium, Trochus, Purpura, Rissoa a j.) mohou ziti take ve vodach 

 brakickych a z rodu sladkovodnich nektere (Melania, Melanopsis, 



