229 



Nentina, Planorbis, Limnaeus) snaSejf vodu brakickou i dosti 

 slanou. 



Linne r. 1758 popisoval bfichonoZce ve skupine Univalvia 

 a rozeznaval jiz 14 rodu. Adanson, Polli a Pallas obratili 

 pozornost' na telo zvifeci a na zaklade znaku vnitfnich rozvrhl 

 Cuvier r. 1804 brichonozce na 7 celedf. Lamarck omezil vclmi 

 pfesne tehda zname celedi i rody. Ok en a Blainville pokusili 

 se o soustavu. Montfort r. 1810 popsal cetne novo rody. 

 D'Orbigny budoval na zakladech danych Cuvierem a ustanovil 

 nekolik novych Celedf. Swaison obohatil systematiku o mnoho 

 novych rodu. Znacny pokrok ucinil Milne-Edwards r. li 



Obr. 263 Vicka brichonozcu: a soustredne (Polrtropis), b artikularni (Xiiilopsis), c (Nerita , 

 d multispiralni (Trochus), c soustredne (Paludhta), f paucispiralni (Turbo). 



svym badanim o respiraci a srdci brichonozcu a navrhl roztffdeni, 

 jehoz se v hlavnfch rysech dosud uzfva. Ve spisech, ktere uve- 

 fejnil Gray, poprve byl pfi roztfid'ovani vrat zfetel ke tvaru pasky 

 jazykove a jeho nasledovali Loven a Troschel. Nektefi jako 

 S. Woodward a Phillipi ve svych soubornych pracich pfi- 

 drzuji se soustavy Milne-Edwardse, bratfi Adamsove zase vfce 

 Graye. Poslednf navrhli pfecetna nova jmena a roztfidili znatne 

 rody v mnozstvf podrodu. V poslednf dobe detnf zoologove za- 

 byvali se studiem brichonozcu a kladli vahu na zpusob srovnavacf 

 jako Spengel, Ihering, Bel a, Halle r, Perrier, Bernard, 

 Thiele, Brock, Bouvier, Cossmann a j., o zkamenelych 

 pojednali Koken, Lindstrom, Koninck, Dall, Vinassa 



