264 



Zpodnf celisti jsou jednoduse zobakovite zahnuty a byvaji uva- 

 deny pod jmenem Conchorhynchus . Zabry jsou velke, rozvetvene 

 a jsou ve 2 parech pod nalevkou. Mezi nimi jest otvor analni 

 a za mm vyvody pohlavnich zlaz. Zlaza barvivo vylucujfci schazi. 

 Na zpodu dutiny zaberni samicky maji velkou trojlalocnou zlazu 

 nidamentalni. Trup jest vakovity, vzadu zaokrouhleny a plastem 

 obdany ; na konci jeho vybiha kozovity provazec (sifo) c6vy obsa- 

 hujici, ktery kruhovitymi otvory v pfickach prochazi vSemi ko- 

 murkami vzduSnymi az do pocatecne komurky (protoconcha). 

 Mimo to zvife ve skofapce upevneno jest zvlastnimi 2 svaly, ktere 

 pfipinaji se pod ocima na vnitfnf stenu skofapkovou. Zde i plast' 

 pfirusta paskou ku pfedu vypouklou (annulus), ktera, podobne jako 

 svaly pfipinajicf, zanechava stopy sve inserce. Skofapka rodu Nau- 

 tilus, jedineho dosud zijfciho zastupce, jest v plose do spiraly vi- 

 nuta, sestava z vice zavitu, ktere bud' uplne se kryji (skof. konvo- 

 lutni) aneb uprostfed mezeru, pistel (umbo) nechavajf. Skofapka 

 rozdelena jest pfickami vydutymi, jimiz vsemi sifo prochazi. Stena 

 slozena jest ze 2 vrstev; vnejsi jest porcelanovita, na povrchu 

 pruhy cervene neb hnede barvy ozdobena; vnitfni sestava z cetnych 

 jemnych platu vapennych, ktere interferenci sv^tla tvofi opticky 

 zjev perlete. 



Nautilus zije pon^jvice v hloubi 4 — 700 m, obycejne leze po 

 dnu mofskem, zfidka plove na volnem mofi, pfi cemz skofapka 

 pfejima ulohu hydrostatickeho pfistroje; zatahuje-li se zvife do 

 vnitf, klesa, vychlipuje-li se ze skofapky, vstoupa do vyse. Rozmno- 

 zovani a vyvoj Nautila dosud malo jsou znamy.*) Zda se, ze po- 

 dobne jako rod Orthoceras mel vapenitou a kulovitou komurku 

 pocatecnou, ktera vsak behem rustu odpadava. Sifo vnikalo prvni 

 pfickou do teto pocatecn6 komurky a jeho slepy konec (coecum) 

 rozsifoval se zde knoflikovite. Pfi rustu posunuje se zvife do pfedu 

 a v periodickych dobach odpocinku vytvofuje novou pficku. Sifo 

 neni nez vybezek tela zvifeciho, ktere jim po cely zivot k prvni 

 komurce byva pfipojeno. U nekterych starych tvaru jest sifo velmi 

 siroke a obsahovalo zajiste nektere vnitfni ustroje. Skofapky hlavo- 

 nozcu (Goniatites, Ammonites) rodu Nautilus velmi podobne na- 

 lezaji se velmi hojne ve vrstvach kury zemske. Jezto o vnitfni 

 ustrojnosti a zvlaste o poctu zaber nyni se jiz nikdy pfesvedciti 



*) Dean Bashford, American Naturalist 1901. 



