266 



uklada cernou organickou hmotu, ktera casto i u zkamenelych 

 byva patrna Pocet pficek jest velmi ruzny (u r. Orthoceras 10 — 180) 

 a nasleduji vetsinou v pravidelnych odstavcich za sebou, v castech 

 skofapky pozdejgich, tedy mladSich, jsou o neco dale od sebe a jen 

 pfedposledni 2 casto nepravidelne k sobe se pfibhzuji. U zkame- 

 nelych jsou komurky vzdusne obycejne, nasledkem infiltrace, ktera 

 vnikla otvorem sifonalnfm, vyplneny druzami krystalickymi. Cara, 

 ve ktere pffcky pfilehaji ku stene skofapkove, sluje svem (sutura) 

 ktery na zevnejsku patrny jest jen tehdy, je-li skofapka odstranena. 

 Tento sev jest jednoducha neb slabe prohnuta cara, ktera poskytuje 

 dulezity systematicky znak a kreslf se rozvinuta (viz obr. 343-). 

 U podf. Nautiloidea zfidka sev na bocnych stranach vybiha do pfedu, 

 smerem k usti a tvoff tak postranni sedla (sellae laterales), vedle 

 nichz jsou podobne zaoblene, avsak do zadu prohnute lalcky (lobi). 

 Sifo prochazf vsemi pfickami obydejne poblize stfedu fje sub- 

 centralni) aneb aspofi v mediane mezi vnitfnfm a vnejsfm okrajein 

 skofapky a poloha jeho neni v urcitych rodech ustalena, jezto 

 casto i behem rustu mfsto sve zamefiiije. Tam, kde sifo pfickou 

 prochazi vytvofuje pficka kratkou lfmcovitou rourku, oblinu sifo- 

 nalni (Siphonaldute, goulot), ktera sifo po jistou vzdalenost provazi. 

 Tyto obliny u Nautiloid jsou na one strane pficek, ktera jest na 

 zad obracena (Retrosiphonata). Vyjimku tvofi rod Nothoceras, 

 ktery ma obliny na pfedni strane pficek (Prosiphonata). Obycejne 

 obliny jsou kratke, nekdy ale mimofadne tak jsou prodlouzeny, 

 ze az k nejbliigf pficce, ano i za ni sahaji a tu pak do sebe jako 



kournouty jsou zastrceny. V mla- 

 dych skofapkach zkamenelych sifo 

 vubec neni naznacen, staffm teprve 

 pfibfra membrana jeho do sebe vapno 

 a zanechava pak stopy. Jest pak 

 tenky, valcovity, v komurkach nepa- 

 trne nadufely, aneb zde velmi stlou- 

 stly > tak ze snufe perel se podoba. 

 Tlusty sifo nebyva obycejne jedno- 

 duchym, nybrz ukazuje casto slozenf 

 pokozky sve do zahybu radialnych 

 (obr. 330.), jindy sestava z paprsko- 

 vite slozenych vapenitych listku, aneb konecne ukazuje strukturu 

 takovou, jakoby z nalevek do sebe zastrcenych byl povstal. U ne- 



Obr. 330. Ph'cny fez sifem r. Pliragmoceras 

 (Original.) 



