269 



y 



posledni dosahuji az 2 ;;/ delky. Povrch hladky neb podeinymi, 

 neb pffcnymi zebry s valy ozdobeny. Protoconcha zachovana jen 

 ve velmi mladych skofapkach, pozdeji odpadava. Velmi cetny rod 

 (znamo na 1200 dr ), pocina ve svrchnim kambriu a konci v triasu. 

 Z Cech popsal Barrande 554 dr., ktere vyskytuji se ve zpod- 

 nim a svrchnfm siluru a devonu Americky badatel Hyatt roz- 

 vrhl je do vice samostatnych rodu. Mozno rozeznati skofapky, 

 ktere k usti znenahla se sifi (longicones) a 

 jine, ktere rychle na sifi nabyvaji (brevico- 

 nes). Jine rozdeleni udava 3 sekce : 1. sifo 

 siroky, ze clanku kulovitych. O. cochleatum\ 

 2. sifo rourovity, na povrchu skof. valy pffcne, 

 O. bohemicum a 3. sifo rourovity, uzky, pficne 

 valy schazeji, O. timidum. Actinoceras Bronn 

 podobny ; sifo v pocatcich skofapky velmi 

 mocny, vyplnuje prvni kcmurku a uzi se 

 smerem ke komurce pro zvife. Jest zuzen 

 cetny mi obstrukcnimi krouzky, uprostfed 

 «Txvi*», nichz probiha prosifo ; 



kambrium - karbon. U 



nas A. docens ve svrch- 



nim siluru. Discosurus 



Hall sifo velmi siroky, 



vkomurkach rozsifeny, 



tak ze se snufe tlustych 



perel podoba. Prosifo 



vyvinut. Sifo nahofe u- 



koncen nalevkou dole 



zaspicatelou ; silur. 11?/- 



ronia Stok. podoba se b 



r. Actinoceras, ale sifo 



sifi se smerem opac- 

 nym ke komurce pro zvife; silur. Jovellania Bayle skof. 

 v prufezu trojhranna, sifo vyplnen kolmymi listky vapenitymi; 

 silur a devon. Bactyoceras Holm skof. utla, se sifem tenkym, 

 okrajnim ; silur. Volborthella Schm. skof. mala, r. Orthoceras po- 

 dobna; zpodni kambrium. Cyrtoceras Goldf. (obr. 334.) skof. zahnuta, 

 na konci pfi§picatela, v prufezu kruhovita neb vejcita, zfidka oble 

 trojhranna. Sifo rourovity, neb Snufe perel podobny, obycejn6 pfi 



Obr. 334 Cyrtoceras Mm 

 chisoni Bair. z Lochkova c 



Obr. 333. Orthoceras Keyserlingi 



~arr. Z £■> pruiez podelny 



(Barrande). 



