274 



dvojenych a hrbouly opatfenych, fidseji z ozdob podelne probiha- 

 jfcich. Stafim vsak ozdoby velmi se pomenuji a muzeme odlupo- 

 vanim zavitu jednotlive" fase skulptury, kterymi skofapky prosly, 

 pozorovati. Jen v jistem, tak zv. normalnfm stadiu skulptura pro 

 jednotliv6 skupiny neb rody vyznacna nejlepe jest vyvinuta; po- 

 zdeji, zvlaSte ve stafi znacnejsim ozdoby se splost'uji az uplne mizi. 

 Obusti u geologicky starsich (Goniatitidae a Clymeniidae) jest 

 jednoduche, bocne steny vybfhaji v kratke laloky ku pfedu. 

 U mladsich (Ammonitidae) byva na mfste vykroje pro nalevku (jak 

 to bylo u Nautilidae) vybihajici stfednf lalok, ktery az v jakysi 

 hrot kylni se prodluzuje a nekdy v uhlu nazpet zahyba. Bocne 

 steny obusti u techto mladSich tvaru casto mocneji se prodluzuji 

 a tvofi tak zvana ucha (obr. 341.), ktera se nekdy rozsifuji a do vnitf 

 tak zahybaji, ze obusti tim znacne byva zu- 

 zeno. V torn pfipade znaci lichy kyl misto, 

 kde byla nalevka, skulina stfedni polohu 

 ust, dvojit6 vykroje napfed otvory pro oci 

 a hfbetni skulina misto, kde byly silne pfi- 

 vesky. Casto byva komora pro zvife jinak 

 s obustim jednoduchym poblize usti zuzena 

 neb valem, ktery povstal stloustnutim steny 

 skofapkove, do pfedu ohranicena. Tyto valy 

 (varices) byvaii nalezany take na starsich 



Obr. 341. Perisphinctes fiolyplo- N . 



cus Rein, z jury bavorskeho. zavitech a oznacuji pfede§la usti. Komora 

 pro zvife jest delky ruzne; u starSich mefi 

 1Y 2 az 2 zavity a ukazuje tak, ze telo techto tvaru bylo cervo- 

 vite protazeno; u mladsich neobsahuje casto vice nez 1 j 2 zavitu, 

 tak ze telo techto rodu bylo asi krdtke, vakovite. Nekdy komora 

 pro zvife nepravidelne jest budovana tim, ze uprostfed jest jakoby 

 v kolenu zahnuta aneb jinak zuzena. Takova abnormalni stavba 

 ukazuje stadium stafecke, senilni. Uvnitf komurky pro zvife byva 

 casto znatelny, obloukovite prohnuty otisk pasky svalove (annulus), 

 jfz zvife se ke skofapce pfipinalo. Pfed ustim na zavitu pfedpo- 

 slednim byvaji stopy vrascite vrstvy, casto temne zbarvene, ktera 

 ulozena byla capkou. Sifo umisten jest pfi okraji a sice u geo- 

 logicky stare celedi Clymeniidae pfi vnitfnim, u vsech ostatnich 

 pfi vnejsim okraji. Ve vyvoji bylo pozorovano, ze sifo v prvnich 

 komurkach miva ruzne misto, tu jest poblize okraje vnitfniho, tu 

 hfbetniho a nekdy i uprostfed a teprve pozdeji trvale umist'uje se 



