275 



ivyjimaje Clymeniidae) pfi okraji hfbetnim. Obliny sifonalnf jsou 

 kratke, h'mcovite rourky, ktere u geologicky starSfch (Clymeniidae, 

 Goniatitidae) jsou na zadni strane pffcek (Retrosiphonata) u vsech 

 ostatnfch mladsfch na pfednf strane (Prosiphonata). Ve vyvoji 

 techto mladsich tvarii die Branca jsou obliny v prvnich 2 — 3 

 prickach do zadu obraceny a teprve ve tfeti, ci ctvrte" obraceji se 

 do pfedu. Sifo je tenky. rourovity, nema nikdy obstrukcntch 

 krouzku, aniz nadufelych clanku. Protoconcha jest kulovita neb 

 vejcita a v ni na prvnf pffcce pocfna sifo a sice knoflikovite na- 

 dufelym koncem (coecum). MunierChalmas nalezl u zijiciho 

 rodu dvojzabrych hlavonozcu Spirula a pak u nekterych Ammo- 

 nitu, ze tento slepy konec jest6 pfipevnen byva tenkou, sirokou 

 a b c 



Obr. 342. Pocatecne komiirky ammonoid, naliore ze strany, dole z predu ; a komiirka bezsedla 

 (Beloceras), b sirokosedla (Trachj'ceras)^ c uzkosedla (Phylloceras). 



kozkou (prosifo) k protejsf stene protoconchy. Tvar pocatecne ko- 

 murky a zvlaste prubeh prvni pffcky jest velmi dulezity a die 

 techto znaku rozvrhuji se Ammonoidea. U rodu Orthoceras, hlav- 

 nfho zastupce Nautiloid, byla podobna kulovita neb vackovita proto- 

 concha nalezena a proto odpada hlavni rozdil mezi obema pod- 

 fady drive uvadeny. Ov§em jest protoconcha u Ammonoid za- 

 hnuta, jezto cela skofapka jest spiralne vinuta. Prvni pficka, ktera 

 oddeluje pofiatecnou komurku od prvni vzdusne jest bud' jedno- 

 ducha a sev jeji nema zadneho sedla (Asellati) bud' tvofi uprostfed 

 siroky oblouk, tak ze na svu objevuje se siroke sedlo (Latisellati), 

 aneb ma uzke sedlo uprostfed a na stranach uzky lalok (Angusti- 

 sellati, obr. 342). Skupina Clymeniidae a nejstarsi Goniatitidae jsou 

 bezsedli, mladsi Goniatitidae a pak celedi Prolecanitidae, Cyclolobi 



18* 



