279 



Vyvoj ontogeneticky u ammonitu pokracoval velmi zvolna a proto 

 temef kazdy jedinec ukazuje nam zmeny, jez na nem behem 

 vyvoje povstaly. Stupefi vyvojovy, ktery pfedchazel stupefi, jejz 

 povazujeme za stadium dospelosti, byva jine podoby a rovna se 

 casto uplne dospelym skofapkam druhu jineho, ktery v techze 

 vrstvach byva nalezan. Tak ve vyvoji jedineho druhu muzerne 

 konstatovati mnozstvi stupnu odpovfdajicfch pfedkum. Tato studia 

 dokazala pak i casty vyvoj sbihavy (konvergenci), hlavne pokud 

 se vnej§i ozdoby tyce, tvaru jinak od sebe se liSicfch, z cehoz na- 

 sleduje, ze mnoho rodu dosud omezovanych a uznavanych sestava 

 snad z tvaru pfibuznosti ruzne (heterogennich). 



Ammonoidea rozdeluje Branco die prvniho Svu na Asellati, 

 Latisellati a Angustisellati. Fischer rozeznava Retrosiphonata 

 a Prosiphonata, Mojsisovics deli je na Leiostraca se skofapkou 

 hladkou neb slabe ozdobenou a s cetnymi pomocnymi laloky a na 

 Trachyostraca se skofapkou silne 

 ozdobenou a normalnim poctem la- 

 loku. Hyath ustanovil 9 skupin die 

 tvaru sedel. Die Zittla mozno ro- 

 zeznati 1. Intrasiphonata a 2. Extra- 

 siphonata. 



Skupina Intrasiphonata. 



Zittel. 



Sifo probiha poblize vnitfniho 

 okraje. 



Clymeniidae Munster. Skofapka 

 tercovita, smackla,na povrchu hladka, 

 neb jemne na pfic ryhovana, zffdka obr. 346. ciymenia spedosa Munst. devon 



•iv-vz-vi ii / v- \ i Smrcin, i/a skut. velikosti. Nahofe sev roz- 



silnejsimi zebry ozdobena, se sirokym vinuty. 



pfstelem. Komurka pro zvife zaujima 



7 2 — -1 zavit. Obustf ma slaby vykroj hfbetnf, nekdy i kratka ucha 

 postrannf Obliny jsou na zadni strane pffcek (Retrosiphonata), 

 nekdy jsou prodlouzeny tak, ze dosahuji az k piicce sousedni. 

 Pocatecna komurka je bezsedla. Cara Svu prokazuje jednoduche 

 laloky i sedla; vnejsi lalok nekdy schazi. Ciymenia Mtins. (obr. 346.) 

 vyskytuje se ve svrchnfm devonu. Podrody : Cymaclymenia, Cyrtocly- 

 menia, Gonioclymenia, Oxyclymenia. 



