312 



Illaenidae podobaji se hrboulkum. Byly by to vesmes oci embryo- 

 nalne, to jest takove, ktere trvaji jen ve stupni larvovem, coz jiz 

 z toho je patrno, ze lepe vyvinuty jsou u tvaru mladych nez do- 

 spelych. Barrande a pozdeji J a eke 1 skvrny ty povazovali za 

 mfsto, kde upinaly se svaly kusadel. Na hlavach trilobitu jsou casto 

 v ryze, ktera oddeluje pruceli od lfcf, jeste male otvory neznameho 

 ucelu. M c Coy povazoval je za mista, kde vynikala tykadla. 

 Barrande je mel za pouhe vmackliny stitu a Woodward vy- 

 kladal je jako body ocni, jednoducbe (ocelli). 



Trup (thorax) sestava z rozlicneho poctu uzkych, na pfic pro- 

 tahlych a na vzajem pohyblivych clanku (segmenta, articuli thoracis). 

 Kazdy clanek jest dvema hrbetnfmi ryhami rozdelen na pfic na stfedni 

 cast, prstenec osovy (annulus) a dve postrannf casti, zebra (pleura, 

 plevres, epimera) Souhrn prstencu tvofi stfedni osu, souhrn zeber 

 postranni casti pleuralne. Osa je rozlicne sifky ; uzka (Harpes a Are- 

 thusina), neb Siroka (Homalonotus, Illaenus). Prstence osni jsou se 

 zebry srostle, obycejne znacne klenute a na pfedu ploskou opatfene, 

 ktera ryhou jest omezena a pod svrchni, sousedni prstenec vnika. 

 Jest to kloubova ploska (artikulacni), po ktere clanky mohou se 

 do jiste miry posinovati a ktera jen u jedincu stocitelnych jest 

 vyvinuta. Zadni okraj prstence jest do vnitf zahnuty a tvofi tak 

 uzkou duplikaturu. Zebra na povrchu sv6m zfidka byvaji uplne 

 hladka (Illaenus, Nileus), nybrz byvaji ryhou opatfena (plevres 

 a sillons), aneb maji nekdy protahly val neb listu (plevres a bour- 

 relet). Ryha i lista na zebru neprobihajf zcela vodorovne, nybrz 

 sikme a nechavaji tudiz obycejne. u prstence osoveho nahofe 

 a pak na zevnejsku zebra dole misto prazdne, pfedni a zadni 

 pasku zebrovou. Na vnej§i strane se zebro do zadu ohyba a tvofi 

 uriel, ktery se nazyva kolenem (fulcrum) ; vnejsi dil zebra od kolena 

 pocinaje bud 1 zustava stejne sirokym a konci okrouhle, aneb se 

 zuzuje a konci trnem. Zebra podobne mfvaji kloubovou plosku 

 na pfedni strane, obycejne jen na one casti, ktera jest mezi pr- 

 stencem a kolenem, nekdy vsak take i na vnejsim dilu za kolenem. 

 Koleno nekdy jest ozdobeno hrboulkem, aneb jest zaskrceno; jindy 

 vybiha ku pfedu v uhel. Pocet clanku trupovych jest rozlicny ; 

 nejmene ma rod Agnostus a to sice 2, nejvice rod Harpes, 29. Dale 

 cita na pf. Trinucleus a Dionide clanku 6, Asaphus a Nileus 8, 

 Deiphon a Areia 9, Bronteus, Dindymene, Sphaeroxochus a Stauro- 

 cephalus 10, Phacops, Trimerocephalus, Encrinurus, Lichas, Remo- 



