313 



pleurides 11, Cybele 12, Calymene a Homalonotus 13, Triarthus 

 14 — 15, Agraulus 16, Sao 17, Amphion IS a Arethusina 22. Pocet 

 clanku se £asto meni ; tak na pf. u rodu Ampyx a Aeglina byva 

 clanku 5—6, u Phillipsia 6 — 15, Acidaspis 9 — 10, Olenus 9 — 15, 

 Cheirurus 10 — 12, Cyphaspis 10—17, Ellipsocephalus 10—14, Para- 

 doxides 16 — 20 a j. Ustaleny pocet clanku hrudnich jest jen 

 u maleho poctu rodu. Dale neni pocet clanku po cely zivot stejny, 

 nybrz se rustem zvetsuje. Mezi poctem clanku hrudnich a velikosti, 

 stitu ocasnfho mozno pozorovati obraceny pomer: je-li pocet clanku 

 thorakalnich velky, jest ocasni stit maly a obracene. Ocasni stit 

 (pygidium) sestava z jedineho kusu skofapky, ktery podoba se 

 celkem trupu, ma rovnez stfedni osu s clankovanfm aspon nazna- 

 cenym a postranni ploche laloky. Nekdy ma ocasni stit velikou 

 podobu s hlavou (Agnostus, Aeglina, Illaenus). Napfed byvajf na 

 ocasnim stfte jednotlive clanky dosti zfetelne naznaceny v ob- 

 rysech tak, ze casto hranice mezi trupem a stitem ocasnim nebyva 

 zcela urcita. Zvla§te pfedni dilec stitu miva je§te podobu zebra 

 i s kloubovou ploskou, Barrande nazval jej proto pulzebrem 

 (demicote, Arethusina, Harpes a Cyphaspis). U jinych vSak clan- 

 kovani na stite mizi. Obrys jeho byva pulkruhovity neb vejcity, 

 zadni okraj cely, zfidka vykrojovany. Tento okraj na zpodni strane 

 §titu ma duplikaturu, podobnou jako okraj hlavy a casto dosti 

 sirokou. Osa stfedni na stite ocasnim pokracuje bud' az k okraji 

 zadnimu, pfes ktery nekdy vynika trnem, aneb jde jen asi do 

 poloviny stitu, aneb konecne zakrnuje v nepatrny hrboul (Bronteus), 

 aneb vubec schazi (Nileus). Od zakrnele osy vybihaji zebra pa- 

 prskovite a pocet jejich naznacuje casto pocet clanku, ze kterych 

 stit ocasni vznikl. Byva jich 8 az 28 ; avSak pocet zeber na 

 stitu ocasnim zfejmych neshoduje se casto s poctem prstencu na 

 stfedni ose naznacenych a byva obycejne techto prstencu mene. 

 Zadni okraj stitu byva bud' cely, bud' vykrojen a vybezky neb trny 

 opatfen. Jsou-li tyto trny pokracovanim zeber, jsou to trny hlavni, 

 nejsou-li jim, jsou to trny vedlejsi. Zpodni strana trilobita byva 

 temef vzdy pevne v kamen vrostla. Obycejne po pozornem od- 

 kryti zpodni strany skofapky trilobitove objevi se prazdna dutina 

 prostirajicf se mezi hypostomatem a duplikaturou stitu ocasniho. 

 Roku 1870 Billings popsal zpodni stranu druhu Asaphus (Iso- 

 telus) gigas z trentonskeho vapence od Otawy v Kanade. Tu bylo 

 videti 8 paru nozek po kazd6 strane podelne ryhy. O neco pozdeji 



