314 



Woodward popsal tykadlo a nozce podobny pfivesek stitu hlavy 

 po strane hypostomatu u tehoz druhu. Wall cot v letech 1875 

 az 1894 zkoumanim na rodech Ceraurus a Calymmene pomoci 

 podelnych i pficnych fezu jedinci stocenymi vedenych valne pfispel 

 k osvetleni pomeru zpodni strany. Die techto vyzkumu meli trilo- 

 bite na zpodni, ci bfisni strane pfipnutou kozku na duplikaturu 

 hlavy, clanku hrudnich a Stftu ocasnfho. Tato kozka byla pode- 

 pfena pficnymi vybezky, ktere staffm vapenately a tak pfi- 

 veskum pevny podklad tvofily. Zazivaci roura (tak zvana 

 interstitialni chodba), jejiz stopy na mnohych jedincfch (Trinucleus) 

 jsou patrne, sla od list a sice od zadnfho okraje hypostomatu, 

 zahybala se v oblouku a sla rovne mezi stitem hfbetnfm a po- 

 kozkou bfisni k fiti pod zpodnim krajem stitu ocasnfho. Pomery 





Obr. 387. Schematicky fez telem trilobita. a hrbetni stit, b dutina telesna,'^ endopodit, 

 d exopodit, e spiralne zabiy (Walcott). 



zpodni strany skofapky trilobitu nejvice osvetleny byly vsak stu- 

 diemi Beecherovymi velmi pfiznive zachovanych jedincu druhu 

 Triarthrus Becki z jutajskych bfidlic zpodnosilurskych poblize 

 mesta Rome ve state Njuorskem. Nepopiratelna tykadla nalezl 

 r. 1893 Mat hew a pak Valiant. Pod stitem hlavy na pfed 

 ulozeno jest hypostoma a bezprostfedne pod nim jest otvor ustni. 

 Nektefi trilobite (Triarthrus) maji t6z zpodni pysk (metastoma), 

 plosku to obloukovite prohnutou hned za hypostomatem poloze- 

 nou. Poblize bodu, kde oba rty se stykaji, jsou male vyvyseniny. 

 Kazdy clanek stitu hlavy, hrudi a stitu ocasniho, vyjimaje po- 

 sledni clanek fitni, ma parove pfivesky, ktere Stepi se vsecky, 

 vyjma prvni par ve dve vetve (obr. 387.). Typicka nozka trilobita ma 

 dve vetve vybihajici ze zpodniho dilce (coxopodit), ktery prodluzuje 

 se do vnitf v listu zakladnou (gnathobasis); vnitfni vetev (endo- 

 podit), ktera ma obycejne 6 clanku ; vnej§i vetev (exopodit) se 



