318 



pocinaji se objevovati znaky, ktere muzeme nazvati stafeckymi. 

 Dulezite znaky poskytuje objevenf se oci a hybnych lici. Nejprve 

 jsou oci a hybne lice na zpodni strane stitu, pak pfesunuji se 

 pfes pfedni okraj na svrchni stranu poblize pfedniho ci postran- 

 niho okraje. Hybne lice prostiraji se nekdy tak mocne na zad, 

 ze jdou az za licni uhly a obsahuji licni trny, jindy v§ak az 

 k licnim uhlum nedosahuji a tudiz trny neobsahuji. Nekdy u do- 

 spelych zustavaji lice hybne na zpodni strane a jest to znak pri- 

 mitivni. Techto zajimavych pomeru uzil Beecher k rozvrzeni 

 trilobitu. 



Pokud se tyCe historickeho vyvoje znamosti o trilobitech, tu 

 jiz Walch r. 1771 uvedl je pod jmenem Trilobitae, ktere se 

 dosud udrzelo. Linne popsal nekolik tvaru pod jmenem Ento- 

 molithus ze siluru gotlandsk^ho. Dale zpracoval je Brongniart 

 r. 1822, Quenstedt r. 1837 a Bey rich, ktery psal take 

 o ceskych trilobitech r. 1845 — 46. Cord a vydal r. 1847 v po- 

 jednanich kral. ceske spolecnosti nauk obsahlou monografii. Za- 

 klad k vedeckemu zpracovani podal J. Barrande r. 1852 prvnim 

 svazkem sveho velikeho dfla o ceskem siluru, jemuz r. 1872 nd- 

 sledoval doplnek. Salter a Woodward popsali trilobity 

 z Anglie, Schmidt a Niezskowski z Ruska. Dale pracovali 

 Angelin r. 1847— 54, Hall 1847—52, Walcottl881, Novak, 

 ktery uvedl nektere nove trilobity ceske r. 1883. 



Pfibuznost' ukazuji trilobite nejvet§i k fadu Merostomata a 

 vyskytuje se ve vyvoji r. Lunulas do fadu toho slusfciho larvalni 

 tak zv. trilobitove stadium, ktere v mnohem se telu trilobitovemu 

 podoba. Pfedce vsak dluzno v trilobitech videti primitivni samo- 

 statnou skupinu, ktera proti vsem ostatnim korysum postavena 

 byti muze Trilobit6 byli zvifaty vylucne mofskymi a zili, pokud 

 z geologickych pomeru usuzovati mozno, jak pfi bahnitem pobfezi 

 tak i v hloubkach znacnych. Beecher rozdeluje je ve 3 skupiny : 

 1. Hypoparia, 2. Opistoparia a 3. Prop aria. 



Skupina Hypoparia. Beecher. 



Hybne lice zustavajf na zpodni strane stitu a zffdka malou 

 castf presahuji na svrchni stranu poblize uhlu licnich (obr. 393. a). 

 Slozite oci schazeji; nekdy jsou jednoduche oci (stemmata) vy- 

 vinuty. Sev jest na zpodu aneb okrajni. 



