322 



Obr. 400. Sao a ana-, b meta-, c paraprotaspis (Beecher). 



hlava pulkruhovita, s kratkymi ostrymi trny iicnimi, pruceli se 

 3 vraskami, trup ze 17 cl., pygidium velmi male. Povrch zrnky 

 pokryt. Rod znam tirn, ze poskytl stadia vyvojova; kambrium. 



c V Cechach jediny druh 



5. hirsuta. Eurycare 

 Ang. licnf trny dlouhe, 

 zahnute, oci li§tou spo- 

 jene, trup z 7 — 19 61. 

 Dikelocephalus Ow. 

 pruceli se 2 vraskami 

 trup z4— 6 cl., ktere 

 vybihaji v trn, pygi- 

 dium teze sire j. hiava. Holmia Matt, trup ze 16 cl. Carausia Hicks, 

 Solenopleura, Anomocare , Eryx, Euloma, Dolichometopus, Ceratopyge, 

 Acerocare Ang. Parabolina, HolocepJialina, Angelina Salt, vesmes 

 kambrium. Triarthrus Gr. licnf trny schazejf, trup ze 14 — 16 cl., 



pygidium velke, osapokracuje az k okraji; 

 zpodni silur. Rod znamy tfm, ze okonciny 

 mfva zachovane. 



Asaphidae Emmrich. Stity obycejne 

 znacnych rozmeru. Pruceli casto nezfe- 

 telne omezeno, volne lice obycejne od- 

 deleny. Sev jde od zadniho okraje 

 k postrannfmu neb pfednfmu, zfidka 

 spojuje se pfed celem. Oci dobfe vy- 

 vinute, nekdy velk6, az cely povrch vol- 

 nych lief pokryvajfci. Hrud" z 8 — 10 cl., 

 nekdy jen z 5. Pygidium velke, casto se 

 girokou duplikaturou. Asaphus Bron. 

 stity nekdy az 40 cm dlouhe, hlava a 

 pygidium turner stejne velike, pruceli 

 obycejne bez vrasek. Hypostoma vzadu 

 hluboce vykrojeno. Hrud' z 8 cl., osa pa- 

 trna, pygidium s osou nezfetelne clanko- 

 vanou. Podrody : Ptychopyge, Megalaspis, Basilicus, Isotelus, Oncho- 

 metopus, Cryptonymus, Symphysurus a j. kambrium a zpodni silur. 

 Z Cech znamy ze zpodniho siluru 4 druhy, z nichz nejhojnejsi 

 A. nobilis. Jiny druh A. ingens dosahuje znacnych rozmeru. Jmenem 

 Ptyclwcheilus Nov. pojmenovany ulomky stitu pfibuzneho tvaru. 



Obr. 401. Illaenus Katzerz Barr. 

 z Voseku di (Barrande). 



