332 



Rad Isopoda. Latreille. Stejnonozci. 



Telo splostele, v obrysu vejcite, stocitelne, se 7 hrudnfmi 

 clanky nekrytymi, bez krunyfe. Oci facettovane, vrostle. Clanky 

 bfiSni velmi nfzke, casto srostle. U nozek byvaji vnejsi pfivesky 

 zabernf. Zkameneli jsou vzacni. Arthropleura Jor. z karbonu ma hrud' 

 az 50 cm dlouhou. Praearcturus Wood, z permu. Zfetelnejsi jsou 

 rody z jurskeho litografickeho vapence. Urda Miinst., 

 (obr. 414.) Ae^ites Amm. a j. Dale v jure hojnym 

 byva Archaeoniscus M. Edw. Z kffdy uvadSny jsou 

 Palaega a Eosphaeroma Woodw. V tfetihorach jest 

 Archaeosphaeroma Nov. A. Frici u nas. Eosphaeroma 

 Woodw. a pak cetnejsf zastupci rodu dosud zijicfch. 



Rad Amphipoda. Latreille. Blesivci. 



rostrata ' Munst" Telo se stran splostele, prodlouzene, hlava srostla 



pene" soienho- s prvnim clankem hrudnfm, oci vrostle. Na hrudi 7 paru 

 nozek s pfivesky zaberm'mi. Bfich prodlouzen, 3 prvni 

 clanky s plovacimi nozkami ku pfedu namifenymi, 

 3 zadni clanky s nozkami skakavymi do zadu smefujfcimi. Zijicf 

 lezenfm v bahne zanechavaji stopy, ktere podobaji se zkamene- 

 linam nazvanym Nereites (viz cervy). Zbytky vzacne, vetsinou 

 z ulozenin sladkovodnich. Ze siluru popsal Woodward Necroga- 

 marus Salweyi. Jine Diplostylus Dawsoni Sal., Bosti'ichopus Goldf. 

 a Prosoponiscus problematicus Sal. z karbonu a permu jsou pfi- 

 buznosti zahadne. V tertieru jsou rody nynejsfm podobne Typhis 

 Ris., Palaeogammarus Zad. a j. 



Rad Stomatopoda. Latreille. Ustonozci. 



Telo jest prodlouzeno, krunyf kryje hlavu a 5 pfednfch dlanku 

 hrudnicb. Oci jsou na nasadcich. Bfich delsi ostatnfho tela. Na 

 hlave tykadla a kusadlove nozky. Hrud' ma 5 paru nozek, bfich 

 nozky plovaci a pfivesky zaberni. Zkameneli jsou vzacni. Necro- 

 scylla Wilsoni Woodw. pochazi z karbonu anglickeho. Sculda 

 Miins. (obr. 415 ) znama z litografickeho vapence jurskeho a 

 Squilla Lin. z kfidy. 



