344 



Kfidla jsou chitinovite rozsifeniny v podobe jemne site, ktera 

 sesilovana jest silnejsimi zilkami tak zv. nervaturou. Nervy v kfidlech 

 jsou Sirsi rourky krevni, v nichz probiha tracheje, tak ze kfidlo 

 jest zaroven i pfistrojem dychacim. Rovnokffdli (Orthoptera) maji 

 v kfidlech 6 hlavnich zilek (obr. 430.). Marginalni zilka lemuje casto 

 pfedni okraj, mediastinals a scapularni probihajf stfedem a konci 

 na pfednim okraji, externomediani jest v polovine a deli kfidlo ve 

 2 poloviny, internomediani a analni zahybaji se dolu. Bfich sestava 

 z 9 — 11 cl. (zfidka z mene), ty byvaji obycejne volne pohyblive 

 a posledni miva pfiv£sky k obrane neb k rozmnozovanf (oviposi- 

 me s f ex tores). Vyvoj obycejne 



prochazi rodozmenou (me- 

 Die 



tamorfosa). 



toho 



Obr. 430. Kfidlo hmyzu rovnokridleho z prvohor, 



ma zilka okrajni, me mediastialni, .<;<: scapularni, 



ex externomediani, an analni, in internomediani 



(Scudder). 



Obr. 431. Pallaeoblattina Dou- 



villei Brong stfedni silur fran- 



couzsky. 



rozeznavame: 1. ametabola bez rodozmeny; mlady hmyz po- 

 doba se dospelemu. 2. hemimetabola s rodozmenou neiiplnou, 

 mlady hmyz jest rozdilny, prodelava zmeny, ale po celou tu dobu 

 se pohybuje a vyzivuje. 3. holometabola s rodozmenou uplnou; 

 mlady hmyz prodelava stadia: larva, pupa, nympha a imago a po 

 dobu zmen nemuze se pohybovati. 



Hmyz v nynejsi zvifene jest velmi bohate zastoupen a take" 

 ve vrstvach zemskych cita znacne mnozstvi zbytku (celkem asi 

 28.000), ktere ovsem velikou vetsinou vyskytuji se v utvarech 

 mlad§ich. Hmyz z prvohor kladen byl drive do zvlaStniho fadu 

 Palaeodictyoptera, nyni vsak rozvrhuje se do skupin hmyzu zijfciho. 



Aptera. Bezkfidli. Ustrojnosti jednoduche, bez kfidel, bfich 

 casto nezfetelne clankovan, s pfivesky zakrnelymi. Vyvoj bez rodo- 

 zmeny. Ze supinusek (Thysanura) nejstarsi jest Dasyleptus Br. 

 z karbonu. V jantaru a pak v oligocenu Francie vyskytuji se 

 cetne druhy rodu vetsinou z nynejsi zvifeny znamych. Petrobius, 

 Lepidion, Forbicina atd. 



