348 



nejsi jsou v ostatnim jure a kfide a hojne v tertieru. Ten vy- 



kazuje na pf. rody : Tipula, Bibio, Bibiopsis, Ptychoptera, Palem- 



bolus (obr. 438 ), Sciara, Plecia, Protomyia a j. 



Lepidoptera. Motyli. Oba pary kfi'del sobe podobne, supin- 



kami pokryte a obycejne syte zbarvene. Ustroji ustni upraveno 



ve sosak stocitelny. Rodozmena uplna. 

 Zbytky zkamenele jsou velmi vzacne. 

 Nejstarsi uvadeji se jiz ze sibifskeho a 

 bavorskebo jury Sphinx, Protosirex a jsou 

 to zastupci skupiny (Ripidorhabdi), ktera 

 nervaturou od ostatnfch se lisi. V tertieru 

 jsou jiz hojnejSi (obr. 439.) a zvlaste Mi- 

 crolepidoptera vyskytuji se v jantaru. 



Obr. 438. Palembolus flori- 



gerus Scud, oligocen ame- 



ricky (Scudder). 



Obr. 439. Prodryas Perscphouae Scud, 

 oligocen americky. 



Hymenoptera. Blanokfidlf. Pfedni par kfi'del vet§i zadniho, oba 

 tenke, blanite, s necetnymi a oddalenymi zilkami. Ustroje ustni 

 zaffzene k rozmnelnovani a lizanf potravy. Rodozmena uplna. Nej- 

 star§i zastupci pochazeji z liasu, tak mravenco- 

 vity rod Palaeomyrmex Heer. Z jury znamo 

 vice rodu Apiaria, Belostomum, Pseudosirex, 

 z kfidy Myrmidium, Nematns. V tretihorach za- 

 nechalo zbytky asi 17 deledi a z tech nejhoj- 

 nejsi jsou mravenci. Jsou to na pf. Hypocli- 

 nea, Oecophylla (obr. 440.), Foi-mica, Phcidole- ° br - 7 440 - OeeophvUa obesa 



■* -^ ' radobojana Heer z tretihor 



geton, Myrmica, dale Bombus, Cynips a mnoho ceskych(Deichmuiier). 

 jinych. 



Nejstarsim zbytkem hmyzu jest otisk Palaeoblattina ze silur- 

 skeho nalezi§te Jurques v Calvados ve Francii, pak pfichazeji 

 nektere stopy hmyzu rovnokfidleho z devonu americkeho. CetnejM 

 jsou zbytky v karbonu, nalezejfci zvifene, ktera jednak chova 

 znaky souborne, malo rozruznene, jednak dokazuje, ze rozvrzeni 



