hladký (A. faniiliaris) ipřekusuje stébla trav, tedy i obilí, mimo to 

 stonky i jiných rostlin, zejména řepky olejné, následkem čeliož 

 celá rostlina odumírá, ^epce může teuy brouk značné škoditi, V za- 

 tetí požírají různí běžci i zrna obilná, zejména pšenici, ačkoliv 

 škrobu nes'tnatvuji, jak se přesvědčil v mém ústavě p. asistent Roz- 

 sypal, který potzději o svých pozorováních pojedná podrobněji. 



ílrnáč osenní jest nejškodlivější ve stavu larvárním. Do&pělá 

 larvu je zploštělá, protáhlá, dozadu se zužující, a.si 20 — 26 mm 

 dioiiiiá a 3 mm široká, s lilavou černohnědou, svrchu plochou a ve- 

 spod vypouklou, s krátkými, světlými, čtyřčlennými tykadly. Po 

 každé struiiiě má larva 6 íečkovitých oček ve dvou řadách. Hruď 

 a články zadečku jsou pokryty na sivrchní straně temnými chitino- 

 vými deštičkami. Na istranách a ivespod jest larva bělavá. Larvy 

 škodí na ( scní již na ipodzim. hlavně však z jara. na mladých ozi- 

 mech tím. že roizžvýkávají iniladé list.\ zciméi:a srdéčkové, které 

 jsou iiejšťavnatéjši. a šťávu \ yssávají. 



! itnto žvýkáním přeměňuji rosiliiiku \ oiuiináč s vlno- 

 \ itými listy, z nich/. zbý\ :ijl pouze liistová žebra. Ve dne izalézá 

 larva většinou do puay asi stopu hluboko do s^vislých raurek, kam 

 zavléká i čásí potraivy. podobně jako to činí dešťovky. Nejvíce 

 škodi na okraj; rpolí. Od okrajn rozlézají se dále do'vnitr pole, a 

 někid.y p.utují za potra\'oy, ^dosti daleko. Škodí \ íce na půdách vaz- 

 kých, těžkých, nežli na písčitých, více na polích, kde se seje obilí 

 po obilí, na polích, která byla dříve pastvinou neb loukou anebo jsou 

 pobh'ze luk. 



Z jara se zakukluji ní pul metru hluboko v i)udě ve zvláštní 

 ovální kolébce, z níž za 3—^6 týdnů vylézá dospělý brouk. Brouk 

 jest podlouhle válcovitý, zavalitý, matněleskle černý s tykaxlly a 

 nohani' hnedymi, 12 — 15 mm dlouhý. 6 rnm široký. Žije od polo'Vice 

 června až do zimy; ojediněle až do -příštího jara. Dle dosavadních 

 názorů zdržuje se přes d:ein v půdě a v noci aneb výminečnč z;a 

 pošmourných dnů vylézá po stéblech do klasu obilních a jiných di- 

 voce rostoucích trav. aby zde vyžíral měkká zrna. Překusuje často 

 stéblo pod klasem, aby ;pohodlněji dosáhl své potravy. Je-li na 

 stéble, drží se zadními s. pirostřednímii nožkami stébla, přeidními ro- 

 zevírá pluchy a kusadly pcívytahuje ztrno. které ípotom vyžírá. Není 

 však pravdou, že by byl ivýhradně zívířetem nočním, na což jsem 

 ostatně poukázal již r. 1910. (»Neinoci a škůdci rostlin kulturních 



33 



