ČASOPIS 



ČESKOSLOVENSKÉ SPOLEČNOSTI ENTOMOLOGICKÉ 



ACTA SOCIETATIS ENTOMOLOGICAE ČECHOSLOVENIAE. 

 ROČNÍK XVIII. 1921. 



C. Baudyš: 



ZPRÁVA O VYSKYTNUTÍ SE ŠKÚDCÚ R. 1920. 



Neobyčejně mírná zima podporovala rozvoj nejen chorob, ale 

 i škůdců našich polních i lesních kultur. Již ve velice vlhkém, ale 

 teplém lednu líhne se ke konci měsíce ve velkém množství bejlo- 

 morka Rhabdophaga saliciperda, která jest příčinou zasychání celých 

 partií stromů vrbových, což bylo patrnější ještě více v únoru. 



V březnu bylo na počátku neobyčejně teplo, takže se probouzel 

 k životu nejen hmyz, ale i rostlinstvo, ale ke konci prvé dekády 

 se ochladilo, počal padat sníh a zima trvala až do konce měsíce. 

 Duben však hned na počátku počal s bouřemi a jelikož celý počátek 

 jara byl přízniv vývoji hmyzů, počínají se objevovati značné škody. 

 Květy ángreštové zůstávají uzavřeny a silně se nafukují vlivem 

 dráždění larev bejlomorky Contarinia ribis (Sv. Rrokop, Šárka), na 

 dubech objevují se četné hálky od Biorrhiza pallida, na modřínu jest 

 patrné zasychání vlivem bejlomorky Dasyneiira laricis, která se 

 objevila na mnoha místech Cech a Moravy; osyka a topol hostil 

 larvy od Saperda populnea, u Brna na topolu bílém tak, ze topoly 

 uschly; na jilmech vlnatky Schizoneura ulmi a lanuginosa. Největší 

 škody však způsobily larvy kovaříků na obilí, řepě, bramborech a ze- 

 lenině nejen v Cechách, na Moravě a ve Slezsku, ale i na Slovensku, 

 které se rozmnožily tak, že za 1 den jich bylo sebráno 200 tisíc 36 

 lidmi. Osvědčilo se proti nim nejlépe válcování polí, jež se před 

 tím pohnojila kainitem a chilským ledkem neb síranem ammom. 

 Velké škody natropil též zrnkokaz Sitones lineaíus na bobu, hrachu, 

 vojtěšce a j. tak, že místy byly celé rostliny listů zbaveny a zbyla 



55 



