— 33 — 



svojstvo, da lagano otapa vapnence. Združena ta djelovanja u društvu s pukoti- 

 nama i s vodom nakapnicom prouzrokuju rušenja pećinastih tavana, a to je 

 razlog, da dolazi do tvorbe dvorana. Rušenja tavana događaju se ili lagano ili 

 pak veoma naglo. U prvom slučaju mogu tekuće vode urušen materijal poste- 

 peno odnositi, dok se u drugom slučaju poradi ogromne množine urušenog 

 materijala dotični vodotok posve mijenja, pa radi toga nastaju različna jezera, 

 zaustave i slapovi ; često se događa i to, da podzemnica prima posve drugi 

 smjer, ostavivši tako ili cijelu pećinu, ili dio njezin, bez riječnoga vodotoka. U 

 takovoj pećini nastupa svuda nova faza u razvoju; postaje naime iz nje suha 

 pećina. 



Združene podzemne vode, t. j. one. koje dolaze u podzemlje kroz ponore, 

 dakle redovno različni potoci i rijeke koje poniru, pak vode nakapnice, izlaze 

 nakon duljega ili kraćega podzemnog puta opet na površinu'. Takova vrela od- 

 likuju se redovno velikom množinom vode, koja gotovo svagda izbija velikom 

 snagom tako, da već nakon nekoliko koračaj a susrećemo jak potok ili rijeku. 

 Takova vrela zovemo orijaskim ili VauclHse-vrel/ma. Rijerni vodotoci pećina^ kao 

 i Vancluse-vrela^ praktična si( strana istražicanja pećina, jer će se danas sutra, kad 

 budu istražena^ moći privesti praktičnoj uporabi, toj. moći će se zgodno upot^-ijebiti, 

 budući da im, je voda svagda čista i pitka. 



2. Suhe pećine (Trockene Hohlen^ Grotten^). Promjeni li riječni vodotok 

 bilo radi kakovih razloga svoj prvobitni smjer i ostavi odnosnu pećinu, to iz 

 takove pećine nastaje suha pećina, kako je već bilo spomenuto. Xo nije svaka 

 suha pećina nastala od pećine s riječnim vodotokom, jer mi nalazimo i takovih 

 suhih pećina, koje su djelo voda nakapnica uz sudjelovanje pukotina i pukoti- 

 nica. Suhe su pećine redovno ispunjene sigastim tvorevinama, pa se u tome 

 bitno razlikuju od pećina s riječnim vodotokom, koje su svagda bez sigastili 

 ukrasa. Po Knebel-u' imadu takove suhe pećine u trajanju svoga razvoja dvije 

 faze. Prva je faza sam postanak pojedine pećine, dok je druga faza u razvoju 

 suhih pećina postanak siga, dotično ispunjivanje pećina sa vapnenim mačkom ili 

 sedrom. Uzmemo li u obzir te dvije faze u razvoju suhih pećina, ne smijemo 

 držati, da je time ujedno svaki dalji razvoj pećine prestao. Naprotiv može para- 

 lelno s tvorbom siga ići i dalji razvoj pećine, stim više, što vode nakapnice 

 djeluju neprestano korodirajući na tavane i pobočne stijene pećina. Suhe se 

 pećine odlikuju manje više horizontalnim položajem uza stanovit pad naklonjen 

 prema gorskome trupu ili od njega otklonjen. U prvom slučaju jasno nam je, da je 

 kroz pećinu protjecala voda iz dotične doline, dok je u drugom slučaju obrnuto, 

 t. j. voda je dolazila u spilje kroz razliene pukotine i dimnjake, protjecala kroz 

 pećinu i izlijevala se u dolinu. Za to nam pružaju lijep primjer neke pećine okoliša 

 lokvarskoga. gdje jedne imadu prvo spomenuti a ostale drugi navedeni karakter. 

 Osim sigastih uresa u suhim pećinama dolaze u njima često kao ures jezera. 

 Postanak, dotično opstanak tih jezera, svesti ćemo na dvije okolnosti. Redovno 

 su ta jezera nastala u podzemnim vrtačama (Subterrane Dolinenj ', i to ili uslijed 

 voda nakapnica. koje su punile i ispunjavaju dalje odnosne vrtače, ili su pak te 

 vrtače ispunjene vodom podzemnicom različnih riječnih vodotoka s kojima stoje 

 u svezi. U tom potonjem slučaju raste i pada voda sa periodičnim rastom i pa- 

 danjem podzemnih riječnih vodotoka, kako se to jasno vidi u pećini Vražić, 

 gdje se tragovi većih vodostaja točno razabira na stijenama pećine. Naprotiv se 

 to kod jezera, koja su nastala od voda nakapnica. ne opaža, nego je nivo vode 

 gotovo svagda nepromijenjen, kako se to lijepo vidi u pećini Jezero. 



1 Martel: L' evolution souterraine str. G2. Pariš 1908. 



2 G r u n d : Beitrage zur Morphologie des Dinariscben Gebirges, str. 143. 

 ^ K r a u s : Hohlenkunde. str. 70. 



* V. K n e b e 1 : Hohlenkunde, str. 35. 



' J. Cvijii': Das Karstphanomen. str. 258 i42). 



PKIRODOSIjOVNA istraživanja HRV. 1 SLAV. 



1. 



