36 



sporedno, a tektonika je pomogla do današujega razvoja. Pećina pripada tipu 

 suhih pećina, pa možemo reći, da nije uopće imala riječnoga vodotoka. 



Smjer, kojim se današnja lijeva dvorana srušila, čini se, da je smjer pod- 

 zemnog toka Lokvarke, pa izgleda, da je dotična pukotina u svezi s podzemnim 

 tijekom Lokvarke, a cijela se pećina nalazi nad Lokvarkom, koja ovdje pravi 

 zavoj prema istoku, pa onda teče smjerom prama pećini Lipa. Temperatura zraka 

 u prvom hodniku iznosi 7'' C, a u desnoj dvorani 6'4 C, dok u dnu lijeve dvorane 

 iznosi 5"C. 



2. Pećina Lipa kod Lokava, svakako je jedna od najljepših dosada po- 

 znatih pećina iz hrvatskoga krša. Ulaz u pećinu nalazi se na istočnoj strani 

 brijega Debela Lipa, a udaljen je koja 2 km od samog mjesta Lokve. Idući 

 glavnom cestom prema kolodvoru, pa došavši do kapelice na zavoju ceste, kre- 

 nemo lijevo, i nakon kojih 35 m evo nas pred ulazom u pećinu. 



Veoma je zgodan pristup k pećini sa željezničke stanice. Silazeći s kolo- 

 dvora, dolazimo do raskršća cesta; jedna vodi u Delnice a druga u Lokve. Po- 

 đemo li ovom potonjom cestom oko pol kilometra, vidimo na desnoj strani ulaz 

 u pećinu. Sama spilja sastavljena je od različnih hodnika, dvorana i stepenica. 

 (Vidi sliku 2.) Odmah u početku dolazimo u jedan oveći prostor, koji je jajo- 

 likoga oblika, dug 21 m. a širok u početku 4 m, dok se prema sredini raširuje 

 na 5"70 m. 



Sv 





Xv^5a. t^^A^.' 



/ln\%avX«X^^ Yt*wt 



=*==»=< 



»s\š V y» >« it n t> ^40«^ 

 Slika 2. 



Ta dvorana u obliku tunela, sve do mjesta, gdje se u nju spušta prirodni 

 ulaz, nije bila od početka takova opsega, nego je naknadno bila proširena, što se 

 jasno vidi iz svježega materijala, koji je popadao sa stropa. Visina je gotovo 

 svuda do 4 m, u smjeru — W. Iz te se dvorane ide uskim 2"50 m a 280 

 visokim hodnikom prema drugoj nešto široj dvorani. Ta je dvorana od hodnika 

 odijeljena okomitom 7"20m visokom stijenom. Kad se spustimo u tu dvoranu, koja 

 doseže do 11 m visine, a ima gotovo toliko i u promjeru, nalazimo dosta lijepih 

 siga u različnim oblicima i veličinama. Šteta je, što su sve sige zaČađene od 

 bakalja, pa što uslijed toga cijela dvorana gubi na ljepoti. Odavle se ide dalje 

 dosta širokim prostorom u obliku tunela oko 47 ra, koji se konačno sužuje na 

 1'80 m širine. Došavši na rub toga hodnika, dolazimo u ogromnu dvoranu, pro- 

 zvanu latedrahm, poradi njezina svoda, te ogromnog sigastoga stupa, koji je 

 visok 16 m, a izgleda, kao da drži svod dvorane. Dvorana je vanredno puna 

 uajraznoličnijih oblika sige. Tako jedna lijepa i velika siga u lijevom kutu 

 dvorane ima oblik propovjedaonice, dalje ima tu sva sila spiralno zavinutih i 



