— 41 — 



peratura je zraka u pećini veoma niska poradi jakoga propuha, koji čine ona 

 dva dimnjaka i ulaz pećine, a iznosi 5-5** C ; voda u lokvici ima tek 4'' C. 



7. Polupećina Golubinjak nalazi se na jugo-istočnom dijelu lokvarskoga 

 polja u brijegu Golubinjaku. Ta je polupećina bila nekada pećina, no budući da 

 su trijadicki vapnenoi. u kojima se pećina nalazi, položeni prilično horizontalno. 

 a uzato je svod bivše pećine bio dosta tanak, to je postepenim rušenjem peći- 

 nastoga tavana došlo do posvemašnjega rušenja svoda i tako konačno do tvorbe 

 polupećine. Pod pećine je pun različnoga kršlja i srušenoga materijala, a na nekim 

 dubljim mjestima našao sam i spiljske ilovine. 



n 



&£incc ,5ewu/44it ^U^đi'U^ 



Pi9v>wvk*t>vi "jes^vt* 



Time bi svršili pećine okoliša lokvarskoga, pa nam ostaje, da opišemo još 

 neke pojave u tom okolišu, koje su više puta u direktnoj, a više puta u indi- 

 rektnoj svezi sa pećinama. Među pojavama spomenuti nam je u prvom redu 

 propasti ili jame (Schlote', Schliinde^j. Takova jedna propast nalazi se uz put, 

 što vodi od Lokava po brijegu 

 Velika Behar, kojih 1'5 km duž 

 toga puta, od mjesta Lokve, na 

 predbrežju, što ga zovu Jerkova 

 laz. Propast ima posve oblik 

 dimnjaka (vidi sliku 7. A), pa 

 se ruši u dubinu posve okomitim 

 stijenama 22'40 m. Ulaz, koji je 

 zaštićen korijenjem jedne stare 

 bukve, širok je 68 cm, a kasnije 

 se raširuje na 76 cm. U sredini 

 po prilici dosiže širinu od 1'20 m, 

 dok je širina poda 1"70 m. Po- 

 stanak te propasti možemo svesti 

 u glavnom na križanje dviju puko- 

 tina, i to jedne smjerom XW — 

 SO, i druge, koja je na prvoj go- 

 tovo okomita. Križanje tih dviju 

 pukotina prouzrokovalo je veliko 

 razrahljenje trijadičkih dolomi- 

 tičnih vapnenaca, koje je potpo- 

 magala voda. što je pridolazila 



za velikih oborina kroz pukotinu u podu. Djelovanjem tih faktora počelo je po- 

 malo rušenje dolomitičnih vapnenaca, a srušen materijal odnosila je voda kroz 

 pukotinu dalje u podzemlje. Rušenje je napredovalo polagano i postepeno sve 

 dalje i dalje, dok se nije konačno stvorila današnja propast. Za vrijeme jačih 

 oborina dolazi i sada kroz pukotinu u podu voda, koja prema opažanjima, što 

 sam ih učinio na stijenama, dosiže do 4"80 m. I ljudi iz okoliša pripovijedali su 

 mi, da u propasti ima često vode. U nutarnjosti nije dosele još nitko bio. pa je 

 to evo prvi puta. da se je netko u tu propast zaputio. Na podu propasti našao 

 sam nešto krhotina sa stijena propasti i nešto malo vode, kao ostatak zadnjeg 

 većeg vodostaja, odnosno zadnjih jačih oborina. 



Druga takova propast nalazi se u okolišu što ga zovu Velika Behar, neda- 

 leko lovačke kuće Lazac. Ta propast nije tako uska. kao ona prva, jer je gore 

 široka 7"8m a dole 4"3 m, dok joj dubljina iznosi 16'7m (vidi sliku 7. B). Propast 

 se nalazi u slabo nagnutim Ijušturnim vapnencima debelih slojeva, a postanak 

 njezin imademo svesti na iste uzroke, kao i kod one prve na Jerkovoj Laži. U podu 

 nema ništa, nego srušenoga materijala; nastavlja se prema istoku jednom puko- 

 tinom, kroz koju rijetko dolazi voda. Druga pukotina križa tu prvu pod kutom 



' J. Cvijić: Das Karstphanomen. str. 240 (24). 

 2 K 1- a u s : Hohlenkunde. str. 115. 



