kroz paška vrata. Da li je ta pojava uvijek ista kroz cijelu godinu i u svim 

 dubljinama. moći ću ustvrditi tek nakon daljih istraživanja. Treba naime utvr- 

 diti, kako utjeee plima i osjeka na tako zvanu normalnu struju. 



U Kvarnerolu su temperature od površine do 50 m bile manje više 

 jednake : oko 16^". U dubljini od 60 m kod 3. do 10. postaje temperatura je 

 bila prosječno oko 15". a salinitet HNl^oo, u najjužnijem pak dijelu (13. i 14. 

 postaja) oko 14°, a salinitet 38*4%o- P<» tome se ćini. da je u velike dubljine 

 Kvarnerola još (»ritjecala ona toplija voda. koja je bila počela u nj prodirati u 

 ljetno doba. U ljetu je naime voda u 75 m imala temperaturu od 11^/4", a u 

 jeseni preko 11%", na 13. i 14. postaji pače oko 12". 



U Kvarneru i u Riječkom Zalivu snizila se tenii)eratura sve do 

 dubljine od kojih 35 do 40 m, dok je u dubljini od 50 m |)orasla otprilike 

 za 214"- Posmatramo li krivulje isotermA i isohalina, koje spajaju pojedine du- 

 bljine na postajama 32., 33.. 34., 35.. 36., 37.. 38., 39. i 11.. vidit ćemo. da raste 

 toli temperatura, koli salinitet u navedenom smjeru. Slanija kvarnerolska voda 

 (38**/oo i pi'cko), koja ude u Riječki Zaliv, postaje slađom i hladnijom pod utje- 

 cajem krških voda. Značajna je u tom pogledu postaja 32., gdje je voda na 

 površini imala temperaturu od 143" kao i obližnje postaje 33., 34. i 35.. a mnogo 

 nižu (skoro za 2**) negoli na 1.. 2. i 3. postaji. A i salinitet te postaje bio je 

 niži za koja 4%o- Po svemu tome čini mi se, ila je voda na površini Riječkoga 

 Zaliva cirkulirala smjerom, koji je smjeru kazaljke na uri |)rotivan. 



2. Kemijska istraži Viin ja. 



NAPISAO F. ŠaNIiOK. 



Iza prve plovidbe (25. augusta do 3. sc{)tembra) istraženi su skupljeni 

 uzorci morske vode u Zagrebu. 



U njima je određen klor, gustoća i elektrolitična vodljivost, pa je izraču- 

 nata cjelokupna množina soli i faktor gustoće (t„ i t, ). 



Određivanja klora izvedena su po Mohrovoj metodi s |»omoću t. zv. nor- 

 malne vode. koju izdaje ..service hydrographique du conseil permanent Inter- 

 national pour r exploration de la mer" — Kr)benhavn. Upotrel)ljene su Knudseu- 

 Richterove birete. a vrijednosti klora^ (Cl), ukupne množine soli (S), te faktori 

 za gustoću kod 0" (t^) i kod t^ (nt) dobiveni su računom^. 



Kisik u morskoj vodi nije se kod |>rve plovidbe mogao odrediti zbog toga, 

 što su potrebne boce stigle prekasno. 



Gustoća je određena po |)odacima Rujipin-a^ sa ])iknometrima po Rei- 

 schaueru u nekim profilima. 



U svemu je kod prve plovidbe dignut iz različnih dubljina i mjesta 231 

 ogledale. 



Na površini morskoj najniži je salinitet mjeren u bakarskom zalivu (uz 

 istočnu obalu kod Skalja i to sa 24'27%o- kod rta Zrna sa 30"9%o)- ^^ 

 prijelazu u riječki zaliv (])ostaja 32.) ima već 36'9®/oo soli. Postaje (17. — 31.) u 

 Kanalu pokazuju s jednim izuzetkom (a to je 22. postaja sa 37'67oo) ispod 37Voo 

 saliniteta zbog priticanja slatke vode. Na ulazu u crikvenički kanal salinitet je 

 na površini: 35"77oo 'Selci), kod Senja: 35'7. kod Jablanca : 35"8, kod Baga : 

 36-9, a kod postaje 18.: 35-87oo. 



Već u Ljubaćkom kanalu raste salinitet tako, da je u postaji 14. (u južnom 

 Kvarnerolu) jednak 37"9"oo- Od postaje 1. — 10. (u Kvarnerolu) salinitet je na 

 površini oko 37 ^^''/oo (postaja 2.: 37-3; 3.: 37*2; 4.: 36-97oo)- Na postaji 11.' (kod 

 Silbe) bio je salinitet 37"97oo5 a na postajama Kvarnera (35., 36. i t. d.) preko 38''/oo- 



* Vidi hidrofriatijske tabele (.1) na kraju ovo.o-a sveska. 

 - Knud.sen M.. Hvdrosrapliische Tabelleii. Hamburg- 19P1. 



^ Hup[)iri E. NVissensclialtl. Meeresuntersuchun.^eii. Neue Folse. 14. Bd. Abliandliiiii;- 1* 

 Altteiiuno- Kiol I9l:i. 



