— 11 — 



za tu svrhn. Ziv materijal, koji smo dredžom izvukli, spravljali smo n veliko 

 boce i odmah zatim konzervirali bilo Pfeiflferovom tekućinom (životinje, koje 

 nemaju vapnenoga skeleta), bilo formolom. alkoholom ili sublimatom (fiksiranje). 

 Taj će se materijal tečajem vremena istražiti, a onda kasnije o rezultatima 

 izvijestiti. 



Za prve vožnje povlačili smo dredžu prvi put kod 1. sidrišta (postaja 11. 

 kod Silbe). Dno je fino pjeskovito, dubljina 40 m. Faunu sačinjavaju : Holothuriae, 

 Spongiae, Aseidiae, različni dekopodni raci, mnogi puževi (Cassidaria, Fissurella), 

 Annelidi i t. d. Drugi put smo dredžali u Ninskom kanalu između (' 16. i 17.^ ; 

 dno je dijelom pjeskovito, dijelom muljevito, a dubljina oko 15 m. Fauna je slična 

 onoj kod Silbe, pored toga: Spatangidi, Anttdon, AphrodUe, Psatneekimis, 

 Serpula, Arca, Astropeden, Pilmnmis i t. d. Treći put smo vukli dredžu pred 

 Dolinom (2. sidrište ; postaja 23.). Pjeskovito tvrdo dno ; dubljina 90 m, slaba 

 lovina: Stichopus, Spatangus, Asteroideae. Na povratku smo još dredžali veoma 

 slabim uspjehom po muljevitom dnu Bakarskoga zaljeva. Xa istim gotovo mje- 

 stima dredžano je i kod druge plovidbe, a osim toga još i u Barbaskom kanalu 

 (između Raba i Dolina). 



Svakom je prilikom sabirana i obalna fauna (osobito na mjestima sidrišta), 

 u prvom redu Hidroidi. a hvatali smo i plutajući Sargassum i Cystosire. kojih 

 se redovno drži sva sila sitnijih životinja, osobito Hidroida. 



Na našem smo putu sretali češće velika jata Medusa. Tako smo kod prve 

 vožnje nešto oko 7 milja ispod Jablan ca (28./VI1I. 1913.) naišli na veću hrpu 

 Rhizostoma cuvieri, koje su plovile po površini strujom. Dne l./IX. 1913. opažali 

 smo pred Dolinom (postaja 23. i sidrište) još ne posve izraštene Aurelia cmrita. 

 T^Si druge vožnje opažali smo n Ninskom Kanalu (19./XI. 1913. u jutro) množinu 

 izraštenih Aurelia aurita, a isto tako u Ljubaćkom prolazu. Pred C. 18. vozili 

 smo se za vrijeme od pola sata kroz jato Aurelia aurita. Kod C 23. i 24., pa 

 kod Sv. Jurja i izlaza iz Baške luke (21./XI. 1913.) vidjeli smo mnogo Aurelia i 

 Aequorea, a kod C 30. (Selce, 22./XI. 1913.) opet Aurelia. 



Još ćemo spomenuti postupak kod mjerenja kvantiteta planktonske mase. 

 Iza kako je lovina stigla iz Bakra u Zagreb, te prije negoli što je u nju išta 

 dirano, pustili smo, da se plankton sasvim staloži ; tada je u svakoj bočici redom 

 isisana velikom pipetom suvišna konzervirajuća tekućina, a talog je bez ostatka 

 preliven (više puta isplahnut) u točno graduirane epruvete, koje su onda u 

 vertikalnom položaju ostavljene 24 sata u miru, da se plankton staloži. Epruvete 

 su stresane samo toliko, da je površina taloga postala ravna. Centrifuga nije 

 upotrebljena. Kad je bio točno određen volum, što ga plankton zauzima (u cm^), 

 tada je svaka lovina dospjela potpuno u pripadnu bocu. To mjerenje t. zv. pro- 

 stoga voluma planktonskog taloga nema doduše apsolutne vrijednosti, jer ne pokazuje 

 veličinu mase same žive tvari, no ipak je velike relativne vrijednosti, jer se do- 

 biveni brojevi mogu među sobom ispoređivati. pa se tako dobiva prilično točna 

 slika o kvantitativnim odnosima ukupnog planktona. Ovdje su bile mjerene samo 

 lovine, dobivene s pomoću vertikalnih mreža. 



Budući da smo kod prve plovidbe lovili srednjom Hensenovom vertikalnom 

 mrežom s malim promjerom otvora (14 cm), a poslije svagda velikom Nanse- 

 novom mrežom na zapor s velikim otvorom (47 cm), izjednačili smo veličine, 

 dobivene kod 1. plovidbe, računom s onima drugih plovidba i to tako, da smo 

 one svaki put pomnožili sa 11.27 t. j. s kvocijentom kvadrata za polumjere otvora 

 obadviju mreža. Da kontroliramo ispravnost toga računa, lovili smo na više po- 

 staja ..paralelno", t. j. u isto vrijeme i iz iste dubljine na istom mjestu s jednom 

 i drugom mrežom; mjerenjem smo dobivene rezultate isporedili, pa se pokazalo, 

 da je račun sasvim ispravan. 



Kako smo kod prve plovidbe lovili s vertikalnom mrežom bez zapora. nismo 

 mogli izravno mjeriti veličine planktonske mase iz dubljega sloja (n. pr. 15 — 50 m) ; 

 da dobijemo za poredbu nužni približni broj, mi smo od veličine druge lovine 

 (za cijelu dubljinu n. pr. 1 — 50 m) odbili veličinu prve lovine (za gornji sloj 

 od 15 m). 



Tumačenje znakova arledaj na str. 12. 



