12 



Poradi boljega progleda donosimo volumo plauktouskoga taloga i Jia općenim 

 tablama, koje prikazuju inventar planktona, a osim toga u tekstu za svako po- 

 dručje za sebe i zajedno za pojedina područja sa sumama i izračunanim pro- 

 sječnim veličinama. (Gledaj te table, označene sa ( B), na kraju ovoga sveska). 



Plankton I. plovidbe. 



Zadaća ovoga prvoga izvješća samo je ta, da se s pomoću tabela, koje su 

 ovdje priložene, i s nekoliko popratnih bilježaka poda samo sasvim općena slika 

 o cijelosti planktona u kvalitativnom pogledu ; naprotiv su kvantitativni podaci 

 mnogo potpuniji. Znakovi, upotrebljeni u tabelama, imadu se kao obično ovako 

 razumjeti : -\- znači, da je dotična forma „srednje" zastupana (ni malo ni mnogo), 

 <'f da je ima mnogo, cc^ da je ima veoma mnogo ; r, da je rijetka, a rr, da je 

 veoma rijetka. Postaje označujemo sa slovom C (monogram za Hrvatsku) ; Austrij- 

 ske su postaje označene sa A, a talijanske sa /. Arapskim brojem pored slova 

 (' označuje se obična postaja, a rimskim sidrište ili 24-satna postaja^: C I. 

 kod Silbe (obična 11.), C U. kod Dolina (Rab) (obična 23.), C III. kod Selaca 

 (obična 30.). 



Da olakšamo razlaganje, govorimo redom o pojedinim područjima u onome 

 smislu, kako je to u „Pristupu" razloženo. Razlikujemo pet područja ili pokra- 

 jina : 1. Riječki zaliv, 2. Kvarnerol, 3. Kanal (uz Hrvatsku obalu od Dalmatinske 

 međe do Kraljevice), 4. Kvarner i 5. vanjsko područje (rub otvorenoga mora). 

 Napose ćemo prikazivati prilike na pojedinim 24-satnim postajama. 



U Riječkom zaliv u lovili smo kod prve 

 plovidbe samo na postajama 31., 1. i 2. ; Fito- 

 planktona i Copepoda ima prilično mnogo; 

 Copelata srednje, Sagltta nešto manje, Creseis 

 ništa, Hydromedusa (Podoconjne, Bougainvillia) 

 veoma malo, a larva od viših C r u s t a c e a. M o 1- 

 1 u s c a, G a s t r o p d a i E c h i n o d e r m a t a te 

 Phyllopoda tek nešto više na postaji 32., na- 

 protiv kod r' 1. i C 2. mnogo manje. Na (' 1. 

 opažali smo Salpe, a na ^'32. embrione Sipho- 

 u o p h o r a. 



Kvantitativni odnosi prikazani su na pri- 

 loženoj tablici 1., gdje je kao prolazna postaja 

 unesena i 'I' 3. Na cijeli stupac vode dolazi po- 

 prečno 17"46 cm^ planktonskoga taloga. Povr- 

 šinski sloj (1 — ^15 m) sadržava više (lO'TO cm^) 

 od dubljinskog (50 m) sloja (6"76 cm'). Najviše 

 je planktona bilo na C 1. (2310 cni^j, dakle u sredini zaliva. a najmanje na 

 postaji 6' 32. (D'Ol cm*), koja je najbliža obali. 



U Kvarnorolu pokazuje plankton sličan sastav. Fodon i Evadne prilično su 

 zastupani, Annelidne larve također; na 9. postaji nađena je i Actinotroeha. 

 Spomenut ćemo, da se u početku nije uzimalo dovoljno obzira na sve forme, pa 

 da poradi toga nisu svuda zabilježeno n. pr. ostale Radiolarije, kojih ima sigurno 

 više, nego što je u tabelama naznačeno. Dalje su neke forme, kao n. pr. Creseis, 

 bile pregledano, dok se nije ustanovilo, da su vapneni skeleti od- učinka kise- 

 line, koja je sadržana u Pfeifferovoj tekućini, djelomice ili sasvim rastopljeni. 

 Na 11. postaji, koja je 24-satna, i na kojoj se svaki drugi sat lovilo,, skupljeno 

 je dakako poradi češćeg spuštanja mrežo na istom mjestu više raznoličnoga 

 materijala, negoli na drugim postajama; u općonoj jo tabeli unesena poprečna 

 sadržina za sve 24 lovine. 



U kvantitativnom se pogledu pokazuje postaja 13. kao najobilnija, za njom 

 dolazi 3. postaja. Inače se ne može zamijetiti nikakva pravilnost, osim što južna 

 polovina Kvarnerola pokazuje veće obilje planktona i to osobito u dubljem sloju. 

 Poprečna veličina za Kvarnerol: 19"66 cm^ nadmašuje veličinu za Riječki zaliv 



^ Kazmještenje postaja vidi se na karti, koja je sprijeda priložena opisu putovanja, str. 2. 



